Jettegryder, dauuede af Elve. 330 



den tærer mere paa en Side af sit Leie end paa en anden, alt 

 efter Lagbygning , Sprækkeretninger o. s. v. Herved kommer Jelte- 

 gryder ofte til at staa igjen paa Siderne af Elveleierne ovenfor 

 Våndet. Paa dette kan anføres flere Exempler. Ofte kan For- 

 holdene paa saaden Maade være forandret, saa man har van- 

 skelig ved at rekonstruere de oprindelige Betingelser for Jette- 

 grydernes Dannelse paa det Punkt, hvor man ser dem nu. Den 

 Afsats, over hvilken Våndet en Gang fddt ned, kan f. Eks. være 

 fjernet. 



Der er hidtil kun talt om Jettegryder, som dannes under Af- 

 satser i Elveleier; men mange er vistnok ogsaa fremkomne paa 

 Steder, hvor Våndet strømmer i en forholdsvis jævnthældende 

 Bane. Om et saadant Tilfælde har Overstiger Corneliussen til- 

 skrevet Forf. følgende: 



„Jættegryder, især smaa, er jo særdeles hyppige i Elveleier- 

 nes Bund; men først i Sommeren 1877 fik jeg i Kjørstadelven 

 under Foden af Skrimfjeld, syd for Kongsberg, se en saadan under 

 Dannelse. 



Den omtalte Gryde var ganske liden, blot ca. 8" dyb og 5" 

 i Diameter oventil; Tversnittet var nogenlunde en Cirkel. Jeg 

 kom til Stedet midt paa Sommeren, saa der var forholdsvis lidet 

 Vand i Elven, og Gryden var da omtrent halvfyldt med Sand og 

 smaat Grus. Da jeg med en Pind rørte om i dette, flød alt det 

 smaa Materiale strax bort, og blot en større Sten, hvis største 

 Gjennemsnit var omtr. 2", blev tilbage. Denne begyndte strax, 

 befriet fra det, der havde hindret dens Bevægelse, at fare op og 

 ned og under stadig Omdreining at støde mod Vægge og Bund 

 snart paa et, snart paa et andet Punkt, tilsyneladende uden 

 mindste Spor af Regelmæssighed. Denne Gryde havde heller ikke 

 nogen spiralförmig fordybet Fure i Væggen. Stenen selv var 

 ganske afrundet og havde nogetnær Formen af en Omdreinings- 

 ellipsoïde. 



Elven dannede paa dette Sted intet Fald, ikke engang noget 

 særdeles stærkt Stryg, blot en rask Strøm. Aarsagen til Jette- 

 grydens Dannelse var imidlertid tydelig at se. I enhver Elv med 

 uregelmæssig Bund danner der sig, som bekjendt, flere Strøm- 

 maxima. Et saadant fulgte her nær ind til den ene Bred, blev 

 her mødt af en skraat udløbende Fjeldside og af denne ledet ud 

 mod en anden Strømsætning, der fulgte Elvens Hovedretning, og 

 hvormed den mødtes under en Vinkel af omtrent 30 Gr. Herved 



23* 



