Jettegryder, dannede af Elva. 343 



Længere Syd ved D og E paa Fig. 4 findes lignende For- 

 dybninger. 



Hvad Oprindelsen til de her omtalte Dannelser angaa, saa er 

 det, som antydet, ikke let at fastslaa noget med Sikkerhed. 

 Nærmest ligger den Tanke, at det i Sundet frem- og tilbagestrøm- 

 mende Vand skal have dannet dem , at det nemlig engang skal have 

 arbeidet paa et høiere Niveau, uden at dog Forholdene forresten 

 var væsentHg forskjellige fra de nuværende. Imidlertid forekom- 

 mer der Skuringsmærker langs Sundets Sider (antydet ved Pilene 

 paa Fig. 4). De beskrevne Erosionsfenomener maa derfor efter 

 al Sandsynlighed tydes som præ- eller i ethvert Fald som inter- 

 glaciale, da Skuringsmærkerne ikke vilde have holdt sig, saafremt 

 Erosionen havde virket i nyere Tid. 



Forhold svarende til dem ved Kilspollen finder man ved 

 Hamraernæs (alm. kaklet Leveren) ved det trange Indløb til Øst- 

 gulfjord, straks syd for Sognefjordens Munding. Herfra er den 

 nedenfor som Fig. 7 afbildede store nischeformede Jettegryde, 

 indeni hvilken der er bygget et Nøst. Bergarten er Gneis. I 

 Nærheden forekommer flere „Grydebraat." Ogsaa her iagttages 

 Skuringsmærker. 



Fig. 7. 



