Om gamle Strandlinier i Norge. 25 



ning, som Kalsletten. Fra denne stikker det lange Nes 

 ud ved Tønsnes. Med D=2'.05 h= 132': 



Den øvre Linie fortsætter ved Tønsvik og Tønsaas. 

 Baade den højere og den lavere sees videre nordover til 

 Vaagnes, Skidenelv, Gjøvik, Svarveren og Snarby 

 Linierne kunne saaledes forfølges med Øjet langs Troms- 

 øsundets Østside fra Movik til Ul f st in d, en Strækning 

 af 12 Kvartmil. 



Paa den anden Side af Sundet mangle de heller ikke. 

 Begge Linier sees fra Skjulgam ra en til Russenes. 



Ved Ringvasholmen falder en liden Elv ud, der 

 kommer fra et Vand, som ligger mellem høje Fjelde og 

 har en Terrasse foran. Med D=l'.2 findes Terrassens 

 Højde 116'. 



Længere op imod Langsund og Grøtsund ligger et 

 lignende Vand, med en Terrasse foran, der forresten syntes 

 at beståa af meget Fjeld. Den fandtes med D = 2'. 2 af 

 en Højde af 201'. I den øvre Del af Terrassen svage 

 Spor af en Strandlinie. 



Paa Vestsiden af Renø, langs Østsiden af Langsund 

 saaes en Linie, der syntes at svare til den øvre (120—130 

 Fod). Fra Finkroken sees to Linier langs Grøtsund, 

 over Grø t nes og videre nordover til K ar Is ø, en Stræk- 

 ning af 16 Kvartmil, Ved Grøtnesbugt og ved Grøt- 

 nes vise sig Terrasser, paa det første Sted gjennembrudt 

 af Elven, hvis Overflader aabenbart gaa ganske i Flugt 

 med den i de tilstødende Fjelde temmelig sterkt indgra- 

 vede øvre Strandlinie, der viser sig som en mørk Rand. 

 Den nedre Linie er paa det samme Sted ogsaa meget 

 tydelig. Lieutenant Petersens Maaling af Terrasserne ved 

 Grøtnes giver for den øvre Højden 114' og for den nedre 53'. 



