Om gamle Strandlinier i Norge. 51 



ned under Søens Spejl. Fiæren med sin svage Skraaning 

 udåd danner Strandlinjens Plateau, Vejbane eller Grundflade, 

 og Marebakkeu, gjennem hvilken Overgangen sker til Dybet 

 danner dens ydre bratte Afhæld. At dette Forhold er det 

 raadende langs Kysten, i Modsætning til Fjeldets umiddel- 

 bare Nedgang i Dybet, kan man overbevise sig om ved at 

 kaste et Øje paa vore Kystkarter. Paa de nyere og fuld- 

 stændigere af disse er med en stiplet Linie angivet den 

 saakaldte Slaggrund, der betegner den Grændse indenfor 

 hvilken et Fartøj ikke maa nærme sig Landet, Man vil 

 finde, at Kyster uden Slaggrund, hvor Fjeldet gaar brat 

 ned i Dybet, er forholdsvis mindre hyppige. Regelen er 

 en Fjære med sin Marebatke, der ofte findes der, hvor 

 Fjeldet ovenfor er brat. Dette er ogsaa erfarne Hydrogra- 

 fers Indtryk. — En Fjære, med sin Marebakke, løftet op 

 over Havets Niveau, giver en Strandlinie. 



Hermed komme vi dog ikke stort længere end til 

 Fjærestens-Strandlinierne. Prof. Kjerulf*) har gjort op- 

 merksom paa det ordnende Arbejde, Havet udfører paa det 

 fra Fjeldsiden løsgledne og nedfaldte Materiale. Hr. H 

 Reusch**) har endvidere gjort opmerksom paa et Tilfælde, 

 i hvilket en Fjeldside er merket afSøen i Forbindelse med 

 Dannelsen af en Fjære. Disse Virkninger af Havet ved 

 dets Bevægelse mod Kysten kunne vistnok i mange Tilfæl- 

 der forklare eller ialfald hjelpe til at forklare Dannelsen 

 af flere Strandlinier, hvori Fjeldet tildels er gravet ud, og 

 det udgravede Materiale oplagt udenfor og nedenfor som 



*) Om Skuringsmerker, Glacialformationen, Terrasser og Straudlinier. 



II Side 90. ï^ ^^"«^^' 



*) Christiania Videnskabsselskabs Forhandlinger f. 1874 Side 284. 



4* 



