14^ Robert Collett 



som aarvisse og indbringende Fangstpladse. I et af Natur- 

 forskeren Stuwitz efterladt Mscr., der af Prof. Rasch er 

 offentliggjort i hans ovennævnte Beskrivelse, opregnes ad- 

 skillige af disse Steder, og flere Tilfækle nævnes, hvori en 

 enkelt Fangst er gaaet op til 1000 St. og derover. Saa- 

 ledes blev ved Bildøen, en af de bedste Fangstpladse, i 

 Begyndeisen af forrige Aarh. paa en Gang stængt 700 

 Hvidskjævinger, efteråt de vare jagede '2 norsk Mil fra 

 Aagotnæs ned gjennem Gjeltefjorden. Paa dette Sted 

 stængtes Delphinerne med en almindelig Sildenot, samledes 

 med en mindre Not, og harpuneredes. De benævnedes 

 allerede her Hvidskjævinger. 



I Skogsvaag udenfor Bergen blev i 1745 Sundet mellem 

 Barholmen og det vestre Land stængt fuldt af denne Del- 

 phinart. Flokken var saa stor, at dette brede og dybe 

 Sund ikke kunde rumme dem ; de fangne Individer, (hvor- 

 iblandt fandtes mange Ex af en anden Delphinart, an- 

 tagelig I), defphis), angaves til meget over lOOO St. I 

 Dec. 1770 bleve omtrent paa samme Sted 2 store Flokke 

 langede; den sidste af disse dreves foran Baadene næsten 

 1 Mil, inden den blev stængt, og gav en Fangst af 

 7 — 900 Individer, der sandsynligvis hovedsagelig tilhørte 

 denne Art 



I dette Aarhundrede ere neppe nogensinde saa store 

 Hjorde blevne fangne ved en enkelt Lejlighed; dog blive 

 saagodtsom aarlig mindre Flokke stængte paa et eller an- 

 det Sted. Især har dette i de senere Aar indtruffet i Om- 

 egnen af Haugesund og ved Indløbet til Stavangerfjorden. 

 Her bleve saaledes i Jan 1871 flere Ind, af en mindre 

 Flok skudte; i Midten af Febr. 1874 blev sammesteds en 

 større Flok fanget, hvoraf Individernes gjennemsnitlige 



