Træk af Havets Virkninger paa Norges Vestkyst, 1 79 



men angaar, mere uregelmæssige, end almindelige Jette- 

 gryder, idet Fj eldets større og mindre Modstandskraft her 

 har spillet en betydeligere Rolle under Dannelsen. Ved 

 Foden af Kløftens Bagvæg ser man paa Fig. 5, tilvenstre 

 for Hulens Indgang, et eiendommeligt tilrundet og afglattet 

 Klippestykke; det er pladeformigt og staar med sin øvre 

 Del aldeles isoleret ud fra Væggen ; man ser, at Sletter spiller 

 en vis Rolle, hvad dets Form angaar. — Med det samme 

 vil jeg bemærke, at man ogsaa inde i Hulen finder Spor til 

 Afglatning og Dannelse af jettegrydeagtige Fordybninger. 



I det Hele synes der af Alt, hvad man har Anledning 

 til at se, at være god Grund til at slutte, at engang, da 

 Hulen stod saa at sige færdig, var alle Fjeldets Fremspring 

 afrundede, Overfladen afglattet og mangesteds forsynet med 

 visse Jettegrydedannelser. Senere i Tiden har Forvittringen 

 bevirket, at Steue er løsnet og faldt ned, og at den gamle 

 Overflade saaledes for den allerstørste Del er lig-esom afskallet. 

 Derfor viser Fjeldet nu over Størstedelen af sin Udstrækning 

 Brudformer istedet for de oprindelige Erosionsformer. Dette 

 vil man finde at være gjennemgaaende ved Hulerne. 



Foruden de omtalte Sletter i det isolerede Fjeldstykke, 

 ser man saadanne ogsaa at gjennerasætte det ru Fjeld. 

 Det er det samme System af parallele Sletter, som gjennem- 

 sætter det hele Fjeld, blot at de her staa noget skraat. Til- 

 høire sees en markeret, ordentlig Spalte, hvis Fortsættelse man 

 kan spore næsten op til det Øverste af Fjeldet. Andre Sletter 

 gaar nogenledes parallelt Bjergartens Struktur altsaa omtrent 

 parallelt Papirets Plan, atter andre er mere horisontale. 



Selve Hulens Form kan man danne sig en Ide om af 

 hosstaaende Grundplan og Tversnit (Fig. 8). Den danner 

 et ca. 220' langt i NØ indgaaende Rum som i Forhold til 



12* 



