Træk af Havets Virkninger paa Norges Vestkyst. 183 



Væsentligt adskiller sig fra en enkelt, vil vi i det Følgende 

 blot tale om en Spalte selv der, hvor en minutiøs Under- 

 søgelse skulde kunne opdage flere. 



Hulens Aabning tror jeg ikke fra først af har været 

 saaledes, som vi nu finder den ; den har engang været vid 

 og stor, men er senere, ved Nedramling af Sten fra Fjeldet 

 ovenover, bleven næsten tilstoppet. Udenfor Hulen har vi 

 en Ur, og ogsaa indvendig synes Møgen at dække over 

 skarpkantede, nedfaldne Sten. Vi skal senere komme tu- 

 bage hertil. 



Havde Hulen været noget længere, vilde det smale 

 Dolsteinsfjeld være gjennemboret, og man vilde have en 

 Tunneldannelse som den gjennem Torghatten. 



Storegjotten. Denne ligger ogsaa paa Sandøen men 

 længer i SO, nærmere Søen. Her strækker sig fremdeles 

 den samme Strand foran steilt Fjeld, som ved Dolsteinen. 

 Bjergarten er den samme og ud- Fig. 10, 



styret med et lignende Sprække- 

 system. Foran ligger en Kløft, 

 hvis Vægge, ligesom Hulens, er 

 lodrette og indbyrdes parallele. 

 Ved Indgangen er Høiden meget 

 betydelig i Forhold til Bredden 

 (ca. 7')) "^Gn indover sænker Ta- 

 get sig temmelig raskt. Fig. 10 

 fremstiller et Længdeprofil; Læng- 

 den af den overdækkede Del er 

 en 60'— 80'. Foran ligger der, 

 som man ser, kun nogle ganske 

 faa nedramlede Sten. Tversnit gjennem Storegjøtten. 



Storegjøtten kan man tænke sig som Begyndeisen til 



