Fig. 29. 



Træk af Havets Virkninger paa Norges Vestkyst. 209 



Skraaning og man faar med skarp Overgang en jævnere 



Heldning, Begyndeisen af et Plateau. Kommen op her, 



opdager man til sin Forbauselse, at der aabner sig en 



formelig Eevne i Jorden (Fig. 28). Den er vel kjendt i 



Omegnen under Navn af „Skolmerevnen". Mellem to steile 



Kløft- eller Dal-dannelser : Søre-Klomren og Heste-Gjølet, 



der, begyndende fra Stranden, gaar et 



Stykke ind paa Plateauet, strækker 



sig en Revne, der løber nogenledes 



parallelt Kysten og er 400' lang. 



Den er paa det Bredeste omtrent 



10', smalner i det Hele af til Si- 



derne. Dels er den gabende, mer 



eller mindre dyb, de største Maal 



etsteds 42', et andet 65', dels er 



den helt oventil dækket af løse Sten, 



saaledes som Fig. 29 viser, og kan 



da være aldeles overgroet. Den 



strækker sig ikke uafbrudt i lige 



Linje, men har etsteds som en Knæk 



paa sig. Siderne er ru, Stedets 



Bjergart Gneis. I det Hele er jeg 



ved Betragtning af Skolmerevnen i _, 



-bit Parti al bkoliiierevnen 

 høl Grad bleven styrket i de Me- dækket med løse Sten. 



ninger, jeg har udtalt om Hulen paa Njøs i Sogn.') 



'") Beboerne af Godø frygter for, at det ved denne Revne saa at 

 sige løsskaarne Stykke af Fjeldet engang vil ramle ud og da 

 frembringe saadant Skvulp i Våndet, at deres Nøst, som ligger 

 paa den anden Side af Fjorden skal vækskylles. For at af- 

 vende den formentlig truende Fare, har de indtil den sidste Tid 



N. Mag. f. Naturvsk. XXII. 3. 14 



