Træk af Havets Virkninger paa Norges Vestkyst. 223 



Faldet er indad mod Land (omtr. 50° mod S). Fjeldet 

 gjennemsættes af Sprækker; nogle følger Lagfladerne, 

 andre staar lodret herpaa dels parallelt Strøgretningen, dels 

 ogsaa noget nær lodret paa denne. Ved disse Sprækker af- 

 deles Fjeldet i firkantede eller tilnærmelsesvis firkantede 

 Blokke. Af saadanne Blokke har Havet i lidernes Løb væltet 

 løs en for en og tumlet med dem, afslidende Kanter ogHjørner. 

 Nogle er sandsynligvis efterhaanden malet aldeles op, andre, 

 som er ført væk fra den fremspringende Del af Landet, 

 hvor Harsteinen ligger, gjenfindes rimeligvis, om end meget 

 reducerede i Størrelse, blandt Fjærestenene i de nærliggende 

 Vige. Enkelte ligger dog endnu, mere eller mindre slidte, 

 væltede om hverandre, hist og her i Fordybningerne i Fjel- 

 det ikke langt fra det Sted, hvor de oprindelig havde sin 

 Plads dengang, da de udgjorde en Del af det faste Fjeld. 

 Harsteinen selv er en Rest af det fordums Fjeld, som Ha- 

 vet endnu ikke har faaetBugt med; den kan sammenlignes 

 med en gjenstaaende Rest af et Oldtidens Bygværk ; Brok- 

 ker ligger rundt omkring; men Mesteparten 'af det gamle 

 Bygningsmaterial er vækført for at benyttes til Opførelsen 

 af moderne Værker. 



Paa Indsiden af Harsteinen iagttages nogle Hulninger, 

 lignende dem, vi saa ofte har omtalt fra Hulerne ; de findes 

 i en hornblenderig Bjergart, medens en kvartsrigere, lagvis 

 dermed afvekslende, springer frem med udragende Rande. 

 Saadanne Klipperuiner, om man tør bruge denne Benæv- 

 nelse, findes i endnu mere imponerende Størrelser paa 

 Rundøs Vestside. Fig. 38 viser nogle af disse Former; 

 man kalder dem der for Stolper. Da Sletternes Forløb her 

 er temmelig uregelmæssigt, er disse Klipper ikke som Har- 



