236 Hans H. Keusch. 



brudt udover, derpaa har Havet engang rukket til a og 

 udarbeidet den øverste Terrasse, derpaa er Laudet steget, 

 saa Havet har staaet ved b ; her har det udarbeidet en ny 

 Terrasse; denne Rand har det oventil kantet med en Vold, 

 sandsynligvis dannet derved, at Bølgerne under stærke 

 Storme har kastet Stene op over Terrassens Rand, saaledes 

 at den tilbagevendende Strøm ikke har kunnet rive dem 

 nedover igjen; en saadan Opskyllen af Sten skrivende sig 

 fra allerseneste Tid skal vi i det Følgende omtale ; endelig 

 har Bølgerne paa lignende Maade dannet den nederste 

 Terrasse. Som Noget, der ogsaa taler for den fremsatte 

 Mening, at Terrasserne er dannet ved Havets Arbeide paa 

 en engang afieiret ' Grusmasse, kan mærkes, at Stenene i 

 de nedre Terrasser, navnlig dog kanske i den nuværende 

 Fjære, er langt mere tilrundede, end de, man ser paa Fla- 

 den op modFjeldet; her er de ofte neppe mere end kant- 



et Apparat til at frembringe Bølger; i den anden Ende lavede 

 hau til en Skraaning af grov Sand, ab paa Figureu. Naar nu 

 Apparatet sattes i Bevægelse, rev hver indfaldende Bølge Sand- 

 korn løs og førte dem et Stykke opover; men naar saa Våndet 

 strømmede tilbage, førte det dem og end flere, som dét nu løsnede, 

 med sig nedover og afleircde dem i en langt fladere Skraaning 

 end den oprindelige, Mesteparten under det Niveau, som Våndet 

 indtog, naar det stod iro. For hver ny Bølge sattes Sanden paa 

 den nydannede Skraaning i Bevægelse frem og tilbage, men Skraa- 

 ningen forandrede i det Hele taget ikke Udseende ; den blot voxte 

 udover længer og længer, eftersom Bølgernes Arbeide fortsattes. 

 Fig. ,44 viser Sandpartiets Konturer først efter 50 og saa efter 

 500 derpaa følgende Bølgedrag. 



G. Hagen: Handbuch der Wasserbaukunst. Dritter Theil: 

 Seeufer- und Hafen-Bau. Erster Band. Seite 91. 



