Træk af Havets Virkninger paa Norges Vestkyst. 237 



stødte. Den Omstændighed, ut de Stene, som var mere 

 flade af sig gjerne laa horisontalt, stemmer ogsaa godt med , 

 at Ordningen er skeet efter Bølgeslag. 



Imidlertid, vore Terrasser frembyder flere Uregelnaæs- 

 sigheder. Man kunde saaledes sige: Ved Stødbakvig har 

 vi tre Havstande og tre dertil svarende Terrasser, det er 

 vel; men hvorfor gjenfinder vi ikke disse sidste fortløbende? 

 Hertil kan bemærkes, at fordi om Havet i et vist Niveau 

 et Sted virker nedbrydende paa Landet, og saaledes dan- 

 ner en Afsats, saa er det derfor aldeles ikke sagt, at det 

 skal gjøre det overalt. Her paa Godøen iagttager vi, at 

 Havet i sin nuværende Stand kun paa en enkel, forholdsvis 

 kort Strækning holder paa med en Terrassedannelse. Dette 

 ser vi for vore Øine; vi vil visselig ogsaa ved et nøiere 

 Studium kunne udfinde Grandene: Grusafleringens Beskaf- 

 fenhed, Vind- og Strømforhold, Bølgeslagets Retning o. s. v. 

 Endvidere maa man erindre, at Sjøen, naar den arbeider 

 længe nok nedbrydende af Landet paa et lavere Niveau, 

 kan trænge saa langt frem paa Landets Bekostning, at 

 ældre, høiereliggende Terrasser kan opsluges. 



Hvad nu det angaar, at en og samme Terrasses Kant 

 kan have afvigende Høide paa de forskjellige Steder, da 

 kommer det foruden af den oprindelige Afleirings Ujævn- 

 heder ogsaa af, at jo længer Våndet arbeider sig ind i en 

 udadskraanende Bakke, desto mere tiltager naturligvis den 

 dannede Terrasses Kant. 



De beskrevne Terrasser, der, som man ser, er en Art 

 Strandlinjer i stor Skala, synes mig passende, i Modsætning 

 til de almindelige Dalterrasser, at kunne kaldes Kystter- 

 rasser, saaledes som ogsaa er gjort i Overskriften, 



