322 I. Friis. 



Interesse; K. Olsens Relationer dog for en Del undlagne, 

 nemlig om Slorvarts Grube. Af Betydning blandt herhen- 

 hörende Beretninger var H. Hansteens Fremstilling i 1858 

 med Plan- & Profilkort, hvorved man fik en bedre Oversigt 

 over Forholdene, navnligen ved Storvarts Grube, end man 

 tidligere havde. Det er dette Direktör Hansteens Plan- & 

 Profilkort, som man paa vedföiede fig. 4 ser kompleleret. 

 I 1858 stod Storvarts Grubes Udiænkningsorter 30 à 40 

 Lagter tilbage tor eller vestligere end Indgangen til de 

 omtrent 50 Lagler höiere liggende Hestekleltens Gruber. 

 Nu ere, som man ser, hine Orter flere Lagter ind under 

 disse Gruber, — og er det interessant ligesom det selv- 

 fölgelig er af praktisk Betydning, at Malmen i de inderste 

 Orter er ligesaa rig og tildels ligesaa mægtig som höiere 

 op i Gruben i dens rigeste Partier. Siden den Tid er det 

 desLiden godtgjort, hvad Profilet viser og Direktor Hansteen 

 formodede, at Nybergs & Ny Solskins Gruber afbygge et og 

 det samme Ertslag, en Benævnelse, som vi indlil Videre 

 ville bibeholde, men senere komme tilbage til og lidt nær- 

 mere belyse. Plan- & Profilkortet angive derhos hvad man 

 senere har kunnet erfare om Udstrækningen af gamle Stor- 

 varts Grube og gamle Solskins Grube, hvorover man mangler 

 fuldstændige Karter. 



For en Del og maaske na'rmest med Hansteens Arbeide 

 som Grundlag, forsaavidt Forholdene ved Röros angaar, fik 

 man i 1873 som Universitetsprogram en i flere Henseender 

 interessant Fremstilling af Cand. min. A. Helland, om Lan- 

 dets Kiisforekomster i Almindelighed og saaledes da ogsaa 

 om Storvarts Grube, ligeledes med Plan- & Profilkart, Det 

 er delte Profil, som man paa Fig. 4 derhos for en Del 

 seer berigtiget. Men forinden vi nærmere paapege, i hvilken 



