Om Kiisforekomsterne ved Röros. 329 



Helland anförer, at 'den Tanke ligger nær, at Nybergs 

 Grube er Christianus Kvintus forrykket. Men erkjendes 

 dette, saa nodes man fremdeles til den Antagelse, at Stor- 

 varts Grubes Leie er Hesteklettens forrykket.' Men naar 

 man ser vedföiede Profil, saa ligger denne Tanke ikke nær; 

 den maa tvertom ganske opgives, og antagelig da ogsaa den 

 deraf udledede Slutning om en forrykkende Slette foran 

 Storvarts Grubes Udlænkningsorter. Skulde en saadan Gang 

 eller Slette virkelig optræde foran Udlænkningsorterne, 

 hvilket i og for sig naturligvis godt kan tænkes, da er det 

 vel rimeligt at antage, at den ikke vil vise sig at være af 

 anden Art eller medföre andre Fölger end ved den Gang eller 

 Slette, som man længere tilbage i Storvarts Grube har 

 gjennemgaaet. 



Helland vil nödig erkjende Tilstedeværelsen af Parallel- 

 leier ved Storvarts Grube, uagtet hans egne lagtagelser fra 

 andre Steder, hvor Kiisleier optræde, synes at vi-e mange 

 saadanne. „At to saa eiendommelige og fuldstændig identiske 

 Dannelser som Leiet i Hestekletten og Leiet i Storvarts 

 Grube, skulde gjenlage sig i forskjellige Niveauer i Skiferen 

 er lidet sandsynligl, skjönt man maaske fra andre Steder 

 nodes til en saadan Antagelse" anförer Helland. Men 

 Hesteklettens og Storvarts Grubes Leier ere imidlertid tem- 

 melig forskjellige og langt fra at være identiske. Hjort anförer 

 nemlig i sine Efterretninger om Röros Kobberværk Pag. 146, 

 at Hesteklettens Grube gav Malm „for det meste af maadelig 

 Gehalt" medens, som bekjendt Malmen i Storvarts Grube 

 allid har været, saaledes som deii fremdeles er i de længst 

 inddrevne Orter, af god Gehalt. Og nu er det desuden ret 

 interessant ligeover for dette Sporgsmaal, hvad Hjort videre 

 anförer i sine Efterretninger om Röros Kobberværk Pag. 146, 



