Om Kiisforekomsterne ved Röros. 



331 



fa 



os bo 

 >.° 

 ^^ 

 be a 



« OQ 



X cg 



En Forrykning er endelig desuden höisl lidet sandsynlig, 

 for ikke at sige umulig, efter de heromhandlede Grubers 

 Beliggenhcd mod hinanden. Man maa ved dette Spörgs- 

 maal nemlig ikke saameget fæste sin Opmærksomhed paa 

 Profil- som paa Plankartet. 



Efter denne Beliggenhed, som 1 2 



ved Fig. 6 anskuelliggjöres, turde det 

 endogsaa være Ivivlsomt, om der vir- 

 kelig er nogen Forbindelse mellem 

 Slorvarts og Nybergs Grube uden for- 

 saavidt, at de lilhöre den samme Skifer 

 i omtrent det samme Niveau. Men at 

 Storvarts Grube, Qvintus & Myrgruben 

 samt Nybergs Gruber skulde have 

 været et sammenhængende Ertslag, det 

 er som sagt dog vel noget nær en 

 Umulighed. At Ertsforekomsterne ved 

 Slorvarts Grube„ ikke kunne bringes til 

 at danne en og den samme Horizont" 

 (Professor Kjerulf, Nyt Mag. 21de Bind 

 Iste & 2det Hefte) er saaledes ganske 

 vist udenfor al Tvivl. 



Man turde maaske endogsaa kunne 

 gaa et Skridt videre og antage, at 

 ogsaa gamle Storvarts Grube er an- 

 lagt paa et med ny Storvarts Grube 

 parallelt, selvstændigt Ertslag, saa- 

 ledes som paa Profilet antydet. Berg- 



00 



mester Ström maa ialfald have været 



af denne Mening, idet en Stoll, ganske vist nærmest efter 



Udtalelsen af ham, omkring Aaret 1825 blev anlagt til 



£?2 



•O 



ti 



