342 1. Friis. 



Stätten des Glanzkobolts, des Magneteisenerzes, des Kupfer- 

 kieses in den Gesteinem des Glimmerschiefers, des Gneises, 

 des Kalksteines etc. Ihre Bildung ist schwer zu erklären. 

 Die von mir schon seit längerer Zeit gehegte Meinung davon 

 ist, es konnten die Divergenz-Zonen Gänge in dem Gesteine 

 gewesen seyn, welches jedoch nachdem die Gänge schon 

 entstanden und ausgefüllt gewesen, auf (trocknem?) Wege 

 metamorphosirt, wesentlich umgeändert wurde, wodurch 

 die einzelnen Gangarten selbst eine Metamorphose mit er- 

 fahrend, in die ganze Masse des Nebengesteins mit ver- 

 schwammen, wobei sich die scharfen Gränzen der Gänge, 

 die Saalbänder völlig verloren haben". — Men hvad der, 

 forsaavidt Ertsforekomsterne ved Röros angaar, maa antages 

 at være af större Betydning det er, at Direktor Hansteen, 

 efter flere Aars lagttagelser, og Professor Kjerulf, uafhæn- 

 gige af hinanden, ere komne til det samme Resultat: At disse 

 Ertsforekomster ikke ere Leier, men Gange „(Aarer"). „Ved 

 navnet ertsaarer betegnes i det hele ertsforekomsterne. Af 

 alle forhåndenværende udtryk er dette det bedste og mest 

 træflFende. Dette navn åre forudsætter ikke den brede flade, 

 ikke lagets natur ; heller ikke har dette navn fordringer, 

 som ganske falder sammen med „gang". Vi kunne også 

 bruge fremdeles som tidligere betegningen ertslinealer, så- 

 fremt dermed ikke syntes nödvendigvis forbundet begreb 

 om noget snodige, hvilket ikke finder Sted i Virkeligheden. 

 En lineal, som gafler sig og udgrenes fingerformigt, ligner 

 lidet linealen. Derimod åren forgrener sig, samler sig atter, 

 har en udpræget længderetning og en i forhold dertil mere 

 overskuelig bredde og tykkelse" anförer Professor Kjerulf 

 Pag. 70 i Magazinets 21de Bind Iste & 2det Hefte. Vi for 

 vor Del medgiva gjerne, at Udtryket Ertsaarer ved flere af 

 over Kiisforekomster maaske er mere betegnende end Erts- 



