344 



I. Friis. 



tageliof i Regelen mere passe for det afbyg-gede Felt (Grube- 

 rummet) end paa den egentlige Ertsforekomst. Foruden at 

 vi ogsaa i det afbyggede Felt lige i Nærheden ved Heste- 

 klettens Gruber har et Exempel paa, at dette ligner alt an- 

 det end ialfald den rette Lineal og alt andet end en Aare, 

 maa det derhos erindres, at flere af herhenhörende Grube- 

 rum nærmest maaske med Formen at en Lineal eller en 

 Aare, vilde faa en vistnok herfra temmelig forskjellig Form, 

 hvis Ertsen forfulgtes uden Hensyn til om det lönnede sig 

 eller ei indtil den uden nogen Afbrydelse ganske ophörte. 

 Formen af et Gruberum i et Planrids vikle da antagelig ved 

 ret mange af vore Kiisforekomster mere faa Formen af en 

 Elipse end af en Lineal eller Aare. Den elipsoidske Form 

 af vore Kiisforekomster er temmelig gjennnmgaaende. Men 

 vore Kiisansamlinger gafle sig og udgrene sig fingerformigt 

 og ligner derfor mere en Aare end en Lineal, anförer Pro- 

 fessor Kjerulf, under Henvisning til Exempler, efter lagt- 

 tagelser af Direktör Hansteen og Direktör Backke. Vi skulle 

 senere anföre lagttagelser, der synes at tale imod, at disse 

 vore Kiisforefomster ere Leier, altsaa samtidige med den 

 Bjergart, hvori de optræde, og er det vel netop Spörgs- 

 maalet herom, som er af störst Interesse, men tro dog först 

 at burde oplyse, at naar Direktör Hansteen og senere Kand. 

 Helland antog ved den i Storvarts Grube bekjendte Gafling, 



Fig 12. 



Fig. 13. 



at den undre Gren udkilede, nemlig saaledes Fig. 12 (efter 

 Helland) og saaledes Fig. 13 (etter Hansteen), saa er det 



