346 



I. Friis. 



ophörer pan denMaade, at det gafler og tilsyneladende ial- 

 fald, udkiler sig mod en „Pal" (Fig. 15). 



Vi komme tilbage til Spörgsmaalet om Leier eller ikke 

 Leier. 



Af samtlige Værkets Gruber er Muggruben den, der mest 

 ligner et Leie. Den eller Leiet har her en temmeligregelmæssig 

 Pladetorm (se Fig. 24), gafler sig ikke, hverken i Strög eller 

 Faldretningen, saaledes som vi nys saa i Storvarts Grube, 

 optræder med de ved Lagdannelser i Alinindelighed ikke 

 sjeldne Forrykninger og er af en temmelig ensartet Sam- 

 mensætning. Hvad man imidlertid her ikke har vanskeligt 

 for at iagttage, det er, at Malmkilen gjennemsælter Skiferen 

 baade i det Hængende og det Liggende. Og vi gjengive 

 her en af disse Forekomster med bestemt iagttagne Dimen- 

 sioner (Fig. l6) i Lagter. 



Fig. 16. 



Paa samme el- 

 ler lignende Maade 

 finder man ogsaa 

 ikke sjelden iStor- 

 varts Grube og 

 Nybergs & Sol- 

 skins Grube, at 

 _ , " .. ■ Malmgrene gjen- 



nemsætte Skiferen 

 i Tag og Saale, og vi gjengive her et Exempel herpaa lige 

 ved Indgangen til Storvarts Grube efter lagttagelser af Sti- 

 ger A. Knudsen (Fig. 17). 



Ved denne og flere lignende Forekomster i Storvarts 

 Grube er unægtelig Erlsaare det mest træffende Udtryk. 

 Overskjæringerne i Storvarts Grube kunne forövrigt ofte 

 være blot tilsyneladende saadanne, og i del angivne Profil 

 har vi netop et Exempel herpaa. Hvor Leiet först deler sig, 



