Om Kiisforekomstprne ved Röros. 353 



(Fig-. 4), Miiofg^ruhc (Fig'. 24) og- Kongens Grube (Fig-. 11), 

 som paa mangfoldige andre Steder i Omegnen optrædende 

 massive Bergart er en Lagdannelse i Skiferen, er det na- 

 turligvis vanskeligt at tænke sig nogen direkte eller indirekte 

 Forbindelse mellem denne og Ertsdannclserne. Men efter hvad 

 man har havt Anledning til at iagttage om andre af de i Om- 

 egnen optrædende Bergarter er det imidlertid vanskeligt at 

 blive staaende med denne Anskuelse, skjönt vistnok saa- 

 kaldte Lagerstokke af massive Bergarter ere paaviste. „Att 

 sådana platåformige bergmassor mot djupet sammanhänga 

 med en eller flera gângformiga bildningar af samma slags, 

 är en iakttagelse, som man utomlands på flere olika ställen 

 i dylika fall haft tillfälle göra. Ehuru man i Sverige ånnu 

 icke lyckast påvisa det samma, är det likväl mere än san- 

 nolikt, att ett sådant förhållande äfven här skall ega rum" 

 anförer Professor Erdmann i sin „Vägledning till Bergar- 

 ternes känndom" Pag. 51. 



Med andre af de i Omegnen optrædende massive Berg- 

 arter sigter jeg til Serpentinen, der synes at optræde paa 

 samme Maade som den massive Bergart ved ovenomhandlede 

 Gruber. Ved Foden af Rödhammerens Serpentin-Kuppe lig- 

 ger Lossius-Gruberne en i Vest og en i Öst i Skifer. 

 Til den vestre Lossius- Grube forer en Stoll, og inderst i 

 denne stödte man paa Serpentinen, som ogsaa Berghalden 

 viser, medens mundtlig Beretning ligeledes gaar, at Lossius- 

 Grubens Kiisgang blev „afskaaret" af Serpentin. 



