Næverhaugens jernglansforekomster. 381 



retning. Især i partiet niellem Næverhaugeu og Grövlevand 

 er de meget hyppige. 



Hvad kartet over det egentlige inalnidistrikt angår, sa 

 ina dette vislnok nærmest blot kaldes en skitse. Tiden til- 

 lod ikke, hvad der jo kunde været önskeligt, fod lor fod 

 at folge hver enkelt bergart og indtegne dennes plads. Del 

 er derfor ikke saaledcs at forstå, at i partiet mellem Grövle- 

 vand og „Åsen" og „Ryggen" grænserne mellem skiferpar- 

 tierne og det myr- og skovdækte land netop er som på 

 kartet angivet, heller ikke, at granitgangene netop har den 

 angivne beliggenhed og udstrækning. Jeg har blot villet 

 betegne, at opover det her ellers meget bedækkede land 

 stikker skiferpartier med korte, men forholdsvis mægtige 

 granitgange. Det samme gjælder om selve Næverhaugens 

 ryg, hvor der overalt er meget skovdækket og om partiet 

 mellem Jordbroelven og höifjeldet i n.n.v. At der på 

 det förste sted er mere skifer, på sidste muligens flere kalk- 

 drag er vistnok sandsynligt, men af blottet berg sees hist 

 næsten udeliikkende kalk, her blot skifer. Kun partiet nær- 

 mest om malmen og specielt ved „Madstukrogen" er noie 

 gransket og afsat. 



Sammenlignes den af Gumælius leverede kartskitse med 

 min, vil man finde ikke ubetydelige afvigelser. Begynder 

 vi i nordvest og går sydvestover, tvers over lagenes strög- 

 retning, har jeg (se profil II) överst antegnet glimmerskifer. 

 Denne er aldeles typisk og indeholder granat. Under denne 

 kommer med samme fald (n.v. 50*' à 60") en temmelig mæg- 

 tig krystallinsk kalk. Ingen af disse bergarter findes atlagt 

 på Gumælius' kart. Imidlertid sees formodentlig fortsættelse 

 af dette kalkdrag længer öst ved Grövlevands sondre bred. 

 Skjönt jeg ikke kom ned netop på delte sted og derfor ikke 

 har seet dette kalkparti, har jeg dog efter Gumælius også 

 afsat dette. Dens fald kan jeg naturligvis ikke angive lige- 

 som Gumædius heller ikke har antydet det; do»- formoder 

 jeg, at det må være, som de andre bergarters her, nord- 

 vestliçrt. 



