388 O. A. Corneliussen. 



ser til (len; mon jeg- har sidsle sommer nöiere undersögt 

 dette og fandt da, at malmen absolut, om den var tilstede, 

 måtte have vist sig, da fjeldgrunden på mangfoldige steder 

 her er tilstrækkelig blottet. Her må altså være et brud i 

 forbindelsen. Det såkaldte lag har her pludselig ophört og 

 kommer ligeså pludselig atter tilsyne med den samme mæg- 

 tighed. Dette brud i den ellers regelmæssige folge, erstat- 

 tes imidlertid ved en så rigelig imprægnation af 

 hovedsagelig magnetjern i de bagenfor liggende 

 små skiferkupper 31 og N, at disse næslen går over til 

 at blive en dårlig jernmalm. De er en art glimmerholdig 

 kvartsskifer med smale rænder af jernertser. 



Også ved selve Næverhaugen synes forholdene ved för- 

 ste öiekast at tale om lagning. Kalken gjör ved Madstukro- 

 gen en skarp böining og forlsætter derpaa i det store atter 

 med nordostligt strög som för. Som kartet viser, gjör også 

 malmen her en sving; mon istedetfor derpå som kalken at- 

 ter strax at böie mod nordöst, fortsætter malmen helt ned- 

 over til Næverhaug gård i forekomsten B. Fra dette punkt 

 omtrent sætter den med for det meste liden mægtighed (C, 

 D) i nordostlig retning. Hvorvidt alle de her optrædende 

 större og mindre malmparlier virkelig er sammenhængende 

 er ikke konstaterel, skjönt det jo er rimeligt; de foretagne 

 jordrömninger har ikke hertil været tilstrækkelige. Gumælius 

 tegner dem sammenhængende og mener, at malmlaget her 

 har gjort flere skarpe böininger. 



Imellem A og D sees to smale udkilere af kalken, ligesom 

 skifrene mellem disse udkilere er stærkt småkrusede. Gumæ- 

 lius mener nu : af en eller anden grund har kalken, skifren og 

 det inden disse optrædende „lag" af malm fået skarpe og gjen- 

 tagne böininger og krusninger, inden de atter i samme ordent- 

 lige række fortsætte i den oprindelig strögning. Leiningen er 

 her som tidligere, siger han, saadan, at der såvel i det lig- 

 gende som i det hængende af malmen er skifre (eller eurif), 

 först over denne optræder igjen kalken. Så er også for- 

 holdet her. Der ligge skifre begge sider af malmen. Men 



