Nævorhaugens jernglansforekomster. 395 



haug gård have et kvadratindhold i et horizonlalt plan af 

 ca. 68000 kvadratfod. 



Man malte gå iiid gå mahnen med en stoll, bedst som 

 af Gumæliiis foreslået fra Sortc-vand, s. for Grövlevand. 

 Man vilde derved nå den i et dyb af ca, 400 fod under 

 dens holest beliggende punkt. Miilliplieeres ovenangivne 

 kvadratindhold med denne vertikale höide, fåes et kubikind- 

 hold af over 27 millioner kubikfod. 



Da der, som nævnt, ved mil förste besög på stedet i 

 1874 ingen forberedende arbeider var gjort, og veiret var 

 i höiste grad uheldigt, hvad enhver dermed fortrolig ved, 

 gjör deslige undersögelser meget vanskelige, turde jeg ikke 

 stole sikkert på det særdeles gunstige indtryk, jeg dengang 

 fik. For nogenlunde at kunne bedömme malmens rigdom, 

 fik jeg mig derfor tilstillet en del större prover, skudte med 

 3 fods mellemrum tversover B og tagne uden udvalg. A 

 disse fandt jeg, at Ve måtte ansees altfor fattig til at have 

 værd som malm. De övrige kunde bekvemt deles i 2 sorter. 

 Jeg analyserede derefter 2 stykker, som kunde ansees som 

 middel af de 10 malmsorter og fik herved af flere samstem- 

 mende analyser folgende resultat: 



1) Middel af bedste sort, der efter pröverne at dömme 

 kunde anslaaes til omtrent ^/s «f mægtigheden, indeholdt: 

 uoplöst bergart 15,03 pct., jeroxyd 84,23 pct., altså jern 

 58,96 pct. 



2) Middel af 2den sort, efter pröverne '4 af mægtig- 

 heden, indeholdt: uoplöst bergart 23,24 pct., jernoxyd 77,07 

 pct, altså jern 53,95 pet. 



Jeg analyserede desuden nogle stykker næsten ren 

 malm fra Madstukrogen, som også var medsendt, og fandt: 



3) Uoplöst bergart 4,59 pct., jernoxyd 95,70 pot., altså 

 jern 66,99 pct. og 



4) Uoplöst bergart 6,88 pct., jernoxyd 95,87 pct., altså 

 jern 65,01 pct. 



Jeg ansatte middelgehalten af brydeværdig malm efter 

 dette til ca. 56 pct. jern. 



