14 TH. PETERSEN. [1912 



kjendes nu husdyr fra følgende stenalders l)oi)ladse i det norden- 

 fjeldske: a) Buset, FrostaMhest, okse, svin, faar, gjet), b)Valses- 

 hulen, Bremsnes- (hund, katV, okse, faar, gjet), c) Dalen, Skjørn'^ 

 (okse, faar), d) Hammersvolden, Beitstaden (okse). Samtlige 

 disse bopladse tør skrive sig fra et tidlig avsnit av yngre sten- 

 alder. Busetbopladsen og bopladsen ved Dalen tilhører vel like- 

 som StenkjaMdyngen den arktiske kulturkreds. 



2. Det har med en ikke ringe grad av sandsynlighet lykke- 

 des at bestemme havets omtrentlige niveau ved det indre av 

 Trond hj em sf jorden i en viss periode av yngre stenalder, de spids- 

 og brednakkede øksers tid. At dra mere vidtgaaende slutninger 

 herav tor dog endnu være for tidlig, idet man bør oppebie be- 

 kræftelse ved nye fund. Dog turde det være av interesse alle- 

 rede nu at sammenligne niveauforholdene ved den na^-meste 

 kjendte boplads fra stenalderen, nemlig Stenkjærdyngen. 



Denne avfaldsdynges høide over havet er maalt at være ca. 

 30 m. Kjendte man nu havets vandstand paa den tid, da denne 

 dynge blev dannet, vilde der van-e anledning til en høist inter- 

 essant kronologisk sammenligning. Desværre kjender man ikke 

 det. Et fingerpek gir dog en nærmere betragtning av dyngens 

 beliggenhet. Der oplyses nemlig at denne boplads laa * omtrent 

 midt i den ikke meget sterke helding af Vaattabakken ned mot 

 fjorden. ^^ Naar i)opladsfolkene har valgt skraaningen ned mot 

 fjorden til sit opholdssted, saa kan ikke dette godt ha været be- 

 grundet i at man her fandt ly mot veiret; tvertimot, skraaningen 

 ned mot fjorden maa til sine tider ha været meget veirhaard. Et 

 bedre ly vilde man visselig ha fundet paa den østlige skraaning 

 ned mot Stenkjærelven eller oppe paa plateauet. Noget andet 

 hensyn end sjøens nærhet kan derfor ikke godt tænkes at ha 

 været bestemmende for beliggenheten av denne boplads. Men i 

 saa fald er der ingen grund til at anta, at man ikke har holdt 

 sig saa nær sjøen som det paa nogen maate har været mulig. 

 Avstanden fra SlenkjaM'dyngen til sjøen tør derfor ikke ha væ- 

 ret større end den tilsvarende avstand paa bopladsen ved 

 Hammersvolden. Er denne antagelse rigtig, skulde Stenkjær- 

 dyngen saaledes være noget ældre end Hammersvold- 

 bopladsen, og aldersforskjellen skulde svare til en landhævning 

 av ca. 5 m. Det kan ikke belviles at fund av nye bopladse i 



^ O. X()Hi)(;.\.\HD Ol* Iv. livc.H. 15cskrivclse av Busetbopladsen. Vidsk. 

 Selsk. Skr. 1909, nr. 9. T.lijem 1910. 



^ A. NuMMED.VL. Dalehellcren oj^ Valscsluilen, to stenalders bopladser 

 ved Ivristiansund. Vidsk. Selsk. Skr. 1910, nr. 11. T.hjem 1911. 



^ K. Rygh. Oversigt over Videnslvabsselskabets Oldsagsamlings til- 

 vækst i 1911 af sager ældre end reformationen. Vjdsk. Selsk. Skr. 1911, 

 nr. 5, s. 11—17. T.hjem 1912. 



* Ab. 1871, s. 35. Cfr. Zieglers kart. 



