Nr. 1] EN BOPLADS FRA YNGRE STENALDER. 11 



Øksen fandtes i rute 6 (findestedet paa grundplanen fig. 2 

 merket *b) liggende paa undergrunden tæt op til bergvæggen. 

 Umiddelbart over stykket laa en flat sten. (T. 9752). 



o. 1 rute 16 (grundplan ■•■c) fandtes omtrent midt i kultur- 

 laget en slipesten for stensaker. Det er en avlang, fiatagtig 

 rullesten, lo cm. lang, indtil 2. .5 cm. tyk. Da et stykke er av- 

 slaat, kan den oprindelige l)redde ikke maales. Ivun den ene 

 bredside har været benyttet. Den fremviser en tydelig konkavitet 

 og er glatsbtt. (T. 9754 . 



4. Blandt de fra bopladsen opsamlede rullestene foreligger 

 der ogsaa en anden sli pesten for stensaker. Det er en avlang 

 rullesten, spids i begge ender, 14, s cm. lang, indtil 4,3 cm. bred 

 og 3,(5 cm. tyk. liegge bredsider er tvdelig avslilt, den ene dog 

 mere end den anden. T. 9755 . 



5. o rullestene, som maaske kan ha va'ret brugt som ham- 

 mere. Slitmerker sees dog ikke. 



G. Et stykke rødbræMidt ler. 



Som del sees av ovenstaaende fundfortegnelse, er det arkæo- 

 logiske utbytte av den fortsatte undersøkelse kun ringe, om det 

 end denne gang er lykkedes at finde oldsaker, som muliggjør 

 en tilnærmelsesvis datering. Navnlig er den lille meiselformede 

 flintøks av betydning for en rigtig opfatning av l)opladsens alder. 

 Stykket er vistnok noget atypisk og lar sig ikke saa let ind- 

 ramme i nogen av de for stenalderens økseformer oj)stillede 

 kategorier. Der turde dog være adskillig grund til at henføre 

 den til et ældre avsnit av yngre stenalder, den periode som 

 karakteriseres ved de spids- og brednakkede økser. Som mo- 

 menter, der peker mot denne tid, kan fremhæves den delvise, 

 væsentlig til eggen begræ'usete slipning, samt eggens skjæ'vhet, 

 et træk som netop er karakteristisk for flere av de spids og 

 brednakkede økser og vist ikke altid er en følge av avslipning, 

 men tilsigtet av hensyn til skjæftingen.^ Redskapets primitive 

 karakter, dets av emnet betingede form, som navnlig træder frem 

 i det uregelmæssige sidesnit, taler ogsaa for at vi befinder os i 

 den slepne flinttekniks begyndelse. 



Til samme tid henviser ogsaa det andet flintredskap, den lille 

 flekkebor, som viser slægtskap med former som optræder alle- 

 rede i a^dre stenalder. Cfr. S. Muller, Ordning af Danmarks 

 Oldsager, Stenalderen, fig. 82. 



Bopladsen paa Hammersvolden tilhorer saaledes yngre skan- 

 dinavisk stenalder. Til med sikkerhet at henvise den til et 

 bestemt tidsavsnit inden denne periode er materialet noget 



^ A. W. Brog(;er. Studier over Norges stenalder. I. Øxer uden skaft- 

 hul fra vngre stenalder fundne i det svdøstlige Norge, Chra. 190(1, s. 24. 

 Chr. Blixkexberg i Aarh. f. nord. Oldk. 1898, s. 130, fig. f. 



