Xr. Oj ET MAGISK DYREBILLEDE I T. HJEMS MUSEUM. 15 



vidt adskilte i tid som de, der træder os imøte ved de skandi- 

 naviske bjørnefigurer og fra den lappiske folketro, som er over- 

 leveret os i en forholdsvis sen tid. Dog er der jo intet i veien 

 for at de lap|)iske forestillinger kan være æ^ldgamle, og det er 

 vel ogsaa del sandsynligste. Saaledes tør messingets hellighet i 

 sin oprindelse være en religiøs levning fra en tid. da messing 

 (bronze) var det vigtigste metal. Vi har sandsynligvis her at 

 gjøre med en forestilling som er gaaet over i lappisk folketro 

 ved lappernes berøring med nordisk bronzealder eller den umid- 

 delbart paafølgende periode. Et saadant træk vilde i tilfadde 

 ikke staa isoleret. Som Axel Olrik har paavist i sin avhandling 

 om Nordisk og lappisk Gudsdyrkelse ^ har den lappiske mytho- 

 logi og folketro i ikke ringe utstrækning optat laan fra den 

 nordiske, og disse synes at v;vre meget gamle, idet de henviser 

 til mylhologiske lag, som er a^ldi"e end dem som vi møler i 

 vikingetiden. Flere trivk har sine paralleller saa langt lilbake 

 som i nordisk bronzealder. Jeg har ved ovenstaaende bemerk- 

 ninger kun villet peke paa muligheten av al der med hensyn 

 til disse bjørneiigurer, som jeg tror bør tillægges magisk betyd- 

 ning, kan spores sammenhæng med lappiske forestillinger. Selv 

 kan jeg naturligvis ingen begrundel mening ha om hvordan 

 denne sammenha^ng nærmere skal forklares. Da imidlertid de 

 magiske forestillinger, som jeg tror har skapt disse figurer, særlig 

 synes at høre hjemme inden det ikke-germanske kulturomraade 

 i Norden, skulde jeg være lilbøielig til her al se lappisk eller 

 maaske iinsk indflj^delse.- Det er vel derfor ingen lilfældighet, 



^ Danske .Studier 1905. s. JW— o7; om messing se s. 4(). 



- 1 ilenne torbhidelse vil vi ogsaa nævne 2 pilespidser av bronze 

 eller kobber, som efter formen nærmest maa henfores til yngre jern- 

 alder. Den ene av disse skriver sig fra Gjeite ved I. evanger og 

 indkom til Trondhjems Museum IIKIT. Den blev fundet ved ulvidelse 

 av en kjelder, livorved man slotte paa el mandslangt gravkammer, som 

 var dannet dels av reisle heller, dels muret av kuppelslene. Rummet 

 var fyldt av jord og grus, hvori fandtes benstykker av kul samt endel 

 slykker av skaaler av ler. Del fremgaar ikke av »len usakkyndige 

 fundberelning, hvorvidt spidsen fandtes i selve gravkannneret, men det 

 har vel sandsynligvis været tilfældet. Spidsen er beskrevet og avbildet 

 av K. Rygh i fortegnelsen over Museets oldsaksamlings tilvækst 1907, 

 s. -ti T. 8390 . Efter en approximativ anah'se indeholder metallet 

 i) — 10 ])ct. zink og hoisl 1 pet. lin. Den anden spids indkom 1909 til 

 Universitetets oldsaksamling i Christiania. Den er fundet i Senjen, er 

 av kobber, 11,7 cm. lang og væsentlig av almindelig yngre jernalders 

 form. Efter katalogen. C. 20948;. Disse enkeltstaaende pilespidser av 

 bronze eller kobber fra yngre jernalder er ganske merkelige. Jeg kan 

 ikke forstaa andet end at de kun kan forklares ut fra den iorulsætning 

 at der har været tillagt det metal h v o r a v de er s t ø p t, magisk 

 kraft. Ellers vilde man neppe ha valgt et forholdsvis saa kostbart 

 metal til et redskap, der som en pilespids let er utsat for at mistes. 

 Del synes som om en pilespids av bronze eller kobber i jernalderea 



