o. RORDGAARD. [1912 



400 meler dyp og derover, inen ellers er fjordens dyprende fra 

 Beian og indover mellem 3 og 400 m. Kurven for oOO meler 

 gaar ikke ind i Skjornfjorden, ja selv 200 meler kurven bøier 

 av og loper ind i Agdenes — Høbeig avsnillel, men der er ogsaa 

 i Skjornfjorden en knlj) paa '200 meler og derover. Der er faa 

 oer og liolmei- i den ylre del af fjorden. 



b. Agdenes — Røberg-avsnitlet. 



Delle fjordparli er en dyprende paa 500 meler og nogel over^ 

 som paa begge sider bar en megel sleil stigning mol land. Da 

 bele den indenfor liggende del av fjorden gjennemgaaende er 

 megel bredere end Agdenes — Røberg renden, er der i sidslnævnle 

 avsnil en slerk strøm baade i overflaten og i dypel. Der er faa 

 l)ugter og viker. Den bugt, som gaar ind i Rissen, slaar ved 

 en grund slrøm i forbindelse med et indelukket basin, Holnen 

 i Rissen. 



c. Den midire del. 



Hertil regnes ogsaa Orkedalsfjorden og Gulosen, saml Stjør- 

 dalsfjorden, fjordene i Aasen, lillikemed de lo indelukkede ba- 

 siner Eidsboln ved I^evanger og Borgenfjorden mellem Sparbuen 

 og Inderøen. Fjorden bar sin største bredde, ca. 30 km., mellem 

 Leksviken og Stjørdalen. Omtrent midt imellem Trondbjem og 

 Taulra er der en grund paa ca. 15 — 40 m., søndenfor denne 

 gaar en dyprende ind til Stjørdalen og nordenfor en dyprende 

 til henimot Taulra. Ylterst i denne rende overskrider dybden 

 400 m. Øen Taulra ligger paa et undersøisk flak, som strekker 

 sig mellem balvøen Frosta og Leksviken. Dette Hak smalner 

 sterkt av benimol Leksviken og anlar karakteren av en rj^gg, 

 som dog er gjennembrutt av en ca. 100 m. dyp rende. Sidst- 

 nævnte danner forbindelsen mellem dyp paa 2, 3 og 400 meter 

 indenfor og utenfor Tautrahævningen (fig. 1). 



d. Skarnsundel. 

 Maksimaldj'bden i delle sund, som danner forbindelsesleddet 

 med det inderste fjordparti (Beilstadfjorden), er 240 m., og mini- 

 mumsdybden 134 m. Paa begge sider av dyprenden er der 

 bratte koralbakker. Likesom i Agdene.s — Røberg-avsniltel er der 

 ogsaa i Skarnslindet slerk strøm baade i overflaten og i dypet. 



e. Den inderste del (Beitstadfjorden). 

 Beistadfjorden har to større utløpere, nemlig Verrasundel og 

 Beilstadsundel. I den ytre del av Verrasundel er maksimums- 

 dybden 102 m. I den indre del bar sundet en indknipning, 



^ Det største dyp, 578 m., er observcrt i øst for Selven. 



