"iS o. UOKIXiAAHl). ri'.MPEH. OG SAL'IGKH. I T.H.I I-:MSK.I . 11912 Nc. () I 



\;nul 014 Linu( cxcdvdla paa større (lyl)der i fjordene. Noj^eii 

 lillVedsslillende rorUhiiing paa denne onisUendigliel har jeg endnu 

 ikke va'i-el island lil al (inde. Det er ialfald .sikkert, at hverken 

 i Agdenes — lU^herg avsnillel eller i Skaiiisundel, hvor en slerk 

 slroni slryker langs j)ralte berghakkei-, naar l\ islairdicns paa 

 langt nær den størrelse som arien har ved Tanlra. 



Av del loranslaaende vil der ogsaa være Iremgaael, al l'ore- 

 komsten av skaller, Huer og flak, smaaøer, holmer og skjer øker 

 en fjords dyrepi'oduklionsevne, fordi de gunstige hundllaler der- 

 ved stiger i an la I og størrelse. 



En nærmere behandling av de her herorie eninei' vil jeg vente 

 med, lil bearbeidelsen av det indsamlede materiale er mere 

 fremskreden, men jeg vil her tilsidst understreke det, som synes 

 at være et hovedtræk i Trondhjemsfjordens biologi, nemlig fjor- 

 dens rikdom paa koraller med den dertil knyttede dyreverden.' 

 Fjorden er saaledes formet, al der paa de slørre dyji tindes fast 

 bund lil iæsle for korallerne, og tidevandsforskjellen er saa stor. 

 at den foraarsaker en sterk strøm, som i dy])et tilfører havvand 

 av en temperatur O — 7° C. og med en saltholdighet av ca. oo '^ oo. 

 Vandets beva'gelser er idetheletat av overordentlig stor biologisk 

 betydning. I enkelte foregaaende arbeider har jeg søkt at an 

 lyde vindslrømmens rolle i liskeriernes avkaslning, jeg vil her 

 henlede opmerksomheten paa tidevandsforskjellens betydning 

 for dvreli^et. 



