Der læses ikke sjelden i Dai^blade })esynderlige Noliser om 

 Vaaiens Udvikling endog om Vinteren. Xaar f. Ex. ved Toveir 

 i Februar Haver og Enge blolles for Sne og man der finder 

 vintergrønne Blade eller en skinlevende Stedmorsblomst fra 

 Høsten, da belegnes dette som liegyndelse til Vaar; ligesaa naar 

 med de lysere Dage Træernes Knopjier og Rakler falder mere 

 i Øinene. 



Saadanne Noliser kan give udenforstaaende og Fremtiden 

 urigtige Begreber om vort Klima og l)ør derfor berigtiges. 



Det er umuligt, al en Stedmorsblomst (Viola tricolor), som 

 har overjordisk, ))ladet Stengel, kan række at vokse op og sætte 

 Blomst paa faa Mildveirsdage om Vinteren. Heller ikke er det 

 muligt, at Knopper og Hakler kan vokse udaf tørt Tra*. 



Alt dette tilhører forrige Aars Vegetation; de kan ikke regnes 

 til Vaaren, førend Bladknopperne aabne sig eller Raklerne faar 

 Støvdragere. Men der kan i liere Tilfælde spores en Forbindelse 

 mellem Høst og Vaar. Lerfivelen (Tiissihujo j'(trfara) har Blom 

 ster færdige paa Rodstokken og de kan springe ud om Høsten 

 lige til December for at fortsa'tte Blomstringen i Slutningen af 

 Vinteren [\ Februar). 



Allerede Prof. Fries sen. skriver, at den typisk er en Høst- 

 plante. Den var de gamles jiliiis ante patrem (Sønnen før Fa- 

 deren), idet man antog, at Blomsterne kom før Bladene; dette 

 er altsaa ikke ganske korrekt; den faar Blade fra den under- 

 jordiske Stengel om Sommeren, altsaa før Høstblomsterne. 



Næ'rmest i denne Henseende kommer Blaaveisen (Anemone 

 hepatica): den blomstrer vel ikke hos os om Høsten, men Knop- 

 perne med alle Blomstens Dele ligger færdig og stræ^kker sig op 

 med sine Stilke henimod Vaaren. 



Rødsilren (Saxifraga oppositifolia) blomstrer rigelig omkr. 

 Isle April, men den kan ikke række at vokse op saa tidlig, da 

 den har overjordisk Stengel med talrige Blade. Den er en Busk 

 med træagtig Slengel, som modstaar Vinterkulden og har stedse 

 grønne Blade; Blomsterknopperne ligger færdig hele Vinteren, 

 beskyttet af de øverste Blade. Saaledes ogsaa med Kræ klyng 



