Nr. 9] VAARENS KOMME VED TRONDHJEM, 5 



være langvarig Regn og Varmegrader, Marts kan være koldere 

 og mere snefuld end Fel)ruar, Maj kan være koldere end April; 

 i den ene Maaned kan det se ud til en tidlig Vaar, i den næste 

 til en sen. Det almindeligste Veir om Vaaren er skarp Norden- 

 vindssno, om end Solen kan varme sterkt. Omslag til mildere 

 Luit kommer gjerne sidst i Maj og virkelig Sommervarme se- 

 nere, især ved Søndenvind; paa varme Sommerdage, naar Luften 

 er bleven opvarmet, kommer ofte nordvestlig Vind om Pifter 

 middagen, den saakaldte Havgule <; den er gjerne af middels 

 Temperatur og uden Regn. Skog og Mark kan ofte være grøn 

 og de Heste Trækfugle kan vane kommet uden at vi har faaet 

 Vaar i Temperaturen; men dette kan variere meget, hvorom 

 mere nedenfor. 



Selv om Vaaren er kold og snefuld, kommer dog gjerne 

 Trækfuglene til temmelig bestemt Datum; størst Afvigelse er der 

 for de tidligste; det har hendt, at Lærker ved stort Snefald i 

 ^hengde har tyet ind i liyen og søgt sin Føde ved Sjøboderne. 

 I indevæM-ende Aar il91o) kom Bogfinkerne d. 10. — 12. April ind 

 i Byen og søgte paa Spurvenes Vis de ufordøjede Frø, som kom 

 ud med Hestenes Excrementer; der var paa denne Tid en stor 

 Mængde Boghnker omkring Byen, antagelig fordi den store Sne 

 mængde hindrede dem i at sætte Bo i Skovene. Sumpfugle 

 holder sig under saadanne OmstæMidigheder la^nge i FjaM-en, 

 navnlig Åker lo (Charadrius apricanis). 



isde Mai 1871 faldt flere Tommers Sne og Thermometret gik 

 ned til -^ o. Da samledes en stor Mængde Sangfugle i Byens 

 Gader og Portrum, S I e n s k v e t (Siixicola oenanthv). B u s k s k v e t 

 (Pratincola rnbetra), V 1 u e s n a p |) e r (Miiscicdjxi (ilricdpilla). H o r 

 t u 1 a n e r (Emheriza hortulaim). Rødstjert (Riilicilla phociucnriis) 

 og andre Syl vier. Uden Tvivl gik de tilgrunde. 



Snefonder fra Vinteren kan ofte ligge længe, selv i Lavlandet. 

 Prof. Kro VER skriver i sin Dagbog 1838, at han undredes meget 

 over de lyse Nætter i Trondhjem, men hvad der undrede ham 

 mere, var at der ved Domkirken St. Hansdag laa en stor Sne 

 fond, som ikke minkedes i den Tid, han opholdt sig her. I 

 Regelen forsvinder de sidste Fonder paa Strandfjeldene de første 

 Dage af Juli. Sneen hindrer ikke altid Vegetationen paa de 

 bare Steder. I 1848 laa svære Fonder paa Nordsiden af 15y 

 aasen Kide Juni, men ved Siden af dem blomstrede Potentiller 

 og Violer m. m., og inde paa Lademoen stod Vaarsæden fodshøi, 

 hvilket er sjelden paa den Tid. Som Exempler paa Variation 

 i Veir og Temperatur kan endvidere opføres: I 1856 saaes næ- 

 sten ikke Sol; der var uafladelig kold Regn og Aspeløvet blev 

 ikke fuldt udviklet. I 1857 i odie Uge af Mai stod alle Løv- 

 træer, endog Asken med fuldt Løv; i Juni s. A. frøs der Is, 



