6 V. STORM. [1912 



ialfuld lidl i Hoideii. I 1875 var der 2ode lil 27do Mai -[- 2.■')^ 

 |)aa den Ide Daj^ laldl Therinomelrel lil + ;>, iciet Nordenvinden 

 overvandl Sydosten. 



Den vaMsle Vaar var ISfw; der frøs Is paa Solsiden hver 

 Dag i hele Mai; i Begyndelsen al" Juni sprang X'aarhlonisler ud 

 en Maaned senere en(l sædvanligt og Løvtræerne aahncde sine 

 Knopi)er senere. Sangfugle horles na'sten ikke hele Sommeren. 



Nedenfor findes en Kalender over Tra>kfuglenes Ankomst 

 og Planternes l^lomstringstid saadan som dette tidligst arter sig 

 i ord in ivre Aar. 



Trækfuglene kommer hid som oftest 1 a 2 l^ger senere end 

 ved Christiania; l'ndlagelse ei- liere Kystfugle, som kommer tid- 

 ligere her. saasom den store Spo\ e (Xiuncniiis ((/(iiiatiis), KJ el- 

 den (Hn'inalopiis ostraIe(/iis), Vi hen (Vniiclliis crislatns) o'^ Hug- 

 el e n (Scolopa.v riisticola). 



Hlomslringstid er selvfølgelig meget afhæmgig af Stedets Be- 

 liggenhed i Sol eller Skygge, lavt eller høit. 



Det Sted, hvor Floraen er tidligst udviklet, synes al \;ere 

 den indre mod Syd lavtliggende Side af Bynesset. Her kan man 

 i Midlen af Maj under sprettende Almetræer, som næ\sten danner 

 Skog, linde alle vore Violer m. m. i Blomst og Vaarsæ'den kan 

 undertiden være opkommet; reiser man saa rundt den nordlige 

 Del, hvor Veien vistnok gaar op til 2 a oOO M. o. H., er der 

 meget Is og Sne og Skøgen er svart . 



Ogsaa i Lierne paa Nordsiden af Fjorden er Vegetationen 

 tidlig; ligesaa i Hommelviken, skjønt den vender mod nord men 

 er indesluttet af høie Aaser; reiser man fra Byen derind, sees 

 det, at det meste er tidligere udviklet der. 



Iste Halvdel af Marts, 

 Lerfivel (Tussihifjo farfara) i Blomst. StaM'en (Sliirnns 

 iHilgaris) kommer. 



2(len Halvdel af Marts. 

 Gul spurven (Kmberiza citrinclUt) hegynder at synge. Kom- 

 mer i følgende Orden: Lærke (AUimUi (triwnsis). Vihe (Vn- 

 ncllus cristatiis). Sort tros t (Tiirdiis meriila. underliden overvin 

 trende), Rugde (Scoloprtx rnslicoht), Kjeld (Hivmdtopus ostrale- 

 f/iis). Kaje (Connis moucdula. undertiden overvintrende), Blaa 

 kraake (Connis fnigilcf/iis, ikke hvert Aar), S tor spove (Xii- 

 meniiis (ir(jiiatiis). De første Graagjes trækker over Egnen, 

 men Trækket kan vedblive i mer end 1 Maaned; dette kommer 

 formodentlig deraf, at der er tiere Arter. Anser cinereiis og A. 

 seqetum (ogsaa kaldet Sædgaas); den sidste har sin Sydgra'nse 

 om Sommeren her i Trakten, den første reiser længer mod nord; 



