No. 14] FISKERIBIOLOGISKE UXDERSOKELSER. 25 



elvens vasdrag, der falder i sjøen i Buvik])uglen ved Trondhjenis- 

 fjordeii. Dets omgivelser er væsentlig naaleskog, desuten litt op- 

 dyrket mark. Xedslagsdistriktet er Iltet. Kun en ringe del av vandet 

 er 40 — o(» meter dybt, store partier er omkring 20 meler dype og 

 derunder. Islægningen pleier toregaa i slutningen av november 

 og isløsningen i begyndelsen av mai. Ved utløpet er der dam. 



Ogsaa dette vand maa karakteriseres som temmelig plank- 

 tonrikt med 208 cm.^ (^^ 7. 07) og 144 cm.^ (12 g. 08). Gjennem- 

 sigligheten var meget betydelig, nemlig resp. 12 og 10 m. 



Vandels ringe nedslagsdistrikt, middelmaadige dybde og be- 

 tydelige planktonindhold tyder paa, at vandel maa være nogen- 

 lunde liskeproduklivt og blandt de bedre i vasdraget. 



De i vandet forekommende fiskearter opgives al være ørret, 

 røie og aal. Ørretens størrelse angives almindelig at variere 

 mellem 7 — 2 pr. kg. (vegt 14o — 500 gr. pr. si. . Maksimalstor- 

 relsen er 2 kg. Gytningen foregaar i slutningen av september 

 og begyndelsen av oktober. Roien skal være den for fiskets 

 økonomi vigtigste fiskearl i vandet. Man regner, al der almin- 

 delig gaar 3 av dem pr. kg. altsaa vegt 000 gr. pr. st. . Den 

 skal kunne opnaa en vegt av indtil l,y kg. Gytningen pleier 

 ske i slutningen av oktober og begyndelsen av november. Aalen 

 angives at forekomme i kun ringe mængde. 



Det aarlige fangstutbytte angives at være ca. lo(»0 fisk til en 

 vegt av ca. 350 kg., hvilket svarer til ca. 2,2 kg. pr. hektar, 

 hvad er l^etydelig bedre end i flere av røievandene i naboskapel. 

 Se forovrig om avkastning. hvad ovenfor er anforl under om- 

 talen av Grolvandet s. 23 og 24. 



I vandet er 10 fiskeribereltigede. 



7. Skjærsjøen (ca. 0.03 km.-, ca. 223 m. o. h. fig. 3 og 4) 

 har avløp til Gaustadvandet (nr. 8) og Vigdaelven. Delte lille 

 tjern er omgivet av naaleskog paa alle kanter. Det er idethele 

 meget grundt. Den største fundne dybde er 9 meter. Xedslags- 

 distriktet er lilet. Isen pleier at lægge sig ved midten av oktober. 



Merkelig nok viste vandet sig til- 

 trods for sin grundhet og sit ringe ned 

 slagsdislrikl ved begge de undersøgte 

 anledninger at være relativt plankton- 

 fattigt med 9(5 cm.'^ i^f 7. 07) og 72 cm.'^ ,,. , ,,. . 

 /i'^ „ rv-\ u 1 11 riii. 4. Skiærsiøen. 



(^-/H. 0/\ hvad nu grunden kan væ^re. '' •' ■* 



Gjennemsigtighelen var begge gange 7 m. Forøvrig synes der 

 at foregaa en, ialfald i vort land, sikkerlig meget sjelden fore- 

 kommende sterk utfældning av kalk i vandet. Noget lignende til- 

 fælde har jeg aldrig iagllat eller hørt tale om i vort land. Hele 

 bunden, ialfald i den grundere del av vandet, var nemlig dæk- 

 ket av et mindst meterdypt fint, blødt, lysegraat slam, som man 



