•26 FiAinN'iG hlhtki:lot-kaas. [U)12 



med lelhet kunde slikke naren (lyl)l nedi og som luglede sleikl 

 av svovelvandslof. Kn piove, som jeg medtog og lot analysere 

 hos sladskemiker L. Schmklk, viste, al de faste stofTer i slammel 

 indeholdt 77. CS p«. kulsur kalk. svarende til 4;> f' o CaO kalk). 

 Sandsynligvis har tjernel lillop av en slerk kalkholdig hæk eller 

 kilde, som ulfælder sin kalk, naar den kommer ut i tjernel. 

 Hvis Ijernels vandstand uten slørre ulgilter lot sig sænke 2 — ;> 

 meler, saa hundslammet hlev let lilgjaMigeligl, vilde dette vist 

 nok IVemhyde el værdifuldt gjodningsemne til gaarden Vens 

 gaardshruk, hvis opdyrkede marker ligger like i naMheten, og 

 til hvis eiendom Ijeinet horei'. Del slerkt gjæ'rende hundslam 

 synes aldeles ikke at virke skadelig j)aa vandels hundvegeta- 

 lion, da den grunde nordlige del av Ijernet var Urt hevoksel 

 med Potamoijelon. 



Medens Ijernels grundhel og ringe nedslagsdislrikt og van 

 dets store kalkholdighet skulde give løfte om en rik produktion 

 av hskenæring og derav følgende rik produktion av fisk, synes 

 det iltet hetydelige planktonkvantum at peke i modsat retning. 

 Tiltrods for det ringe planktonkvantum synes hetingelserne for en 

 rik hskeriproduklion i overveiende grad at være tilstede, at dømme 

 efter det usedvanlig store aarlige fangsluthylte, angivelig 150 

 —200 fisker, til en vegt av 40—50 kg', hvilket hlir en avkast 

 ning av ca. 15 kg. pr. hektar, hvad jo er en storartet avkaslning 

 i et ørretvand. 



Der opgives, at der findes aal og ønet i Ijernet. Den sidstes 

 størrelse skal almindelig være ^ 4 kg. niarkfisk). Gyteliden er 

 ca. 25 — 30. decemher. 



Vandet eies av enkeltmand. 



8. Gaustadvandel U-l''^ km.'-, 145 m. o. h.) lig. 3) har 

 avløp til Aanøjen og Vigda elv. Omgivelserne er væsentlig naale- 

 og løvskog. ogsaa noget opdyrket mark. Nedslagsdistriktet er 

 relativt stort, saa den gjennemløj)ende vandmæMigde er hetyde 

 lig i forhold til vandets størrelse d. v. s. vandfornyelsen sker 

 hurtig). Vandet er forholdsvis grundt med en største funden 

 dyhde av 30 meler. Islægningen pleier finde sted i novemher 

 — decemher. 



Ogsaa dette vand viste sig planklonfatligt med 104 cm.'^ (^Vt 

 07) og 64 cm.- ('-'8 OS) med en gjennemsigtighel av resp. <S og 

 4 111. Vandets hund var paafaldende mørk og vandets farve 

 (^^8 08) sterkt hrun, formodentlig som følge av rigdom paa hu- 

 mussyre (myrvand). Aarsaken til det forholdsvis ringe planklon 

 volum maa antagelig sættes i forhindelse med det i forhold til 

 vandets kuhikindliold store vandlilløp. 



I det store og hele lat maa jeg anse vandet for at hesidde 

 nogenlunde gode helingeiser for iiskeproduktion. 



