Nr. 141 



FISKERIBIOLOGISKE UNDERSØKELSER. 



31 



Planktonmængden var ved første undersøkelse betydelig. 192 

 cm.^ (^\/v 08), den anden gang mere middelmaadig 104 cm/^ 

 (^Vs 08). Mjovandet viste sig dog som det planktonrikeste av 

 vandene ved Fjeldheim. (ijennemsigtigheten var -^ 7 08 0.5 meter. 



Vandet har i sin ringe dybde og sit ringe nedslagsdistrikt de 

 bedste hydrografiske betingelser for at i)rodncere fisk. Friskens 

 magerhet i dette vand likesom i Lertjernet og de to Brathns 

 tjern, som alle har avløp til Mjovandet, skriver sig vistnok fra, 

 at vandene er overbefolket av tisk. En sterk decimeren av be- 

 standen vilde i disse vande efter al sansynlighet i betydelig grad 

 forbedre fiskens kvalitet og oke dens middelstørrelse. 



Vandets fiskearter er orret og roie. Ørreten er den talrigste 

 fiskeart i vandet; dens størrelse er sedvanlig 250 — 500 gr., maks- 

 imalstørrelsen 5 kg. (iytetiden er sidste halvdel av sej^tember. 



Fig. s. Mjovand, Briithustjernene oi* Lertjernet. 



Røiens størrelse er omtrent som ørretens. Ogsaa den naar en 

 maksimalstørrelse av 5 kg. (iytetiden er slutningen av oktober. 

 Fisken er gjennemgaaende mager. 



14. Lertjernet (ca. O.os km.^, ca. 898 m.o.h.) (fig. 8) har av- 

 løp til Mjovandet (se nr. lo\ Tjernets omgivelser er væsentiig 

 skog, tildels ogsaa myr. Nedslagsdistriktet er meget ringe. Van- 

 det er meget grundt. Største fundne dybde er 8 m. 



Tjernet viste sig den ene gang, det blev undersøkt, plankton- 

 fattig, med 64 cm.^ (^^/t 08) med en gjennemsigtighet av blot 

 1.5 m. Vandets farve var intens brun, efter al sansynlighet paa 

 grund av rigdom paa humussyre. Saadant typiskt myrvand > 

 har efter mine erfaringer altid en ringe gjennemsigtighet, selv 

 naar planktonmængden er meget ringe og vandet nogenlunde 

 frit for suspenderede slampartikler. 



