40 



HARTVIG HUITFELDT-KAAS 



[1912 



oveniKi'vnle sygdomme hos siken sjeldnere i vandet, idet en over- 

 befolkning i\\ tisk som den nnva'iende el'lei' al sandsynlighet 

 gjør tisken mere modtagelig for disse som for de fleste andre 

 slags infektionssygdomme. 



Siken har hittil været den i okonomiskt henseende vigtigste 

 fiskeart i vandet. Dens gytning pleier linde sted fra ca. '•' lo — 

 ^^/ii. Abborren tindes i ringe antal i vandet. Dens almindelige 

 størrelse er paa ca. 200 gr., maksimalstørrelsen er 500 gr. Gy- 

 tetiden er ^ r, — '^^ 5. Laken forekommer i betydelig mængde. Dens 

 almindelige størrelse er paa 800 gr., maksimalstorrelsen 2 kg. 

 Gytningen finder sted fra '^■' -i — ^''3. Ørretkyten forekommer i 

 ringe mængde. 



Fig. 33. Sik fra Rora^tMi ' ;j nat. st.'. 



Røragen ligger med en halvdel i Feragens statsalmenning, 

 medens den anden halvdel grenser til privat eiendom. Der er 

 17 fiskeriberettigede (dog en tvilsomi, men fiskeriet drives for tiden 

 blot av de S. 



Fangstutbyttet antages at være mellem 1000 og 1200 kg. om 

 aaret, hvilket svarer til ca. 8,7 kg. pr hektar, hvilket efter nor- 

 ske forholde er udmerket avkastning. 



Røragen regnes for et meget fiskerigt vand. 



22. Feragen (15. 60 km.-, 657 m. o. h.) i,fig. IGi har avløp 

 gjennem Feragselven (i sit nederste løp kaldet Dalselven), som 

 falder nt i Glommen ved Røros. Paa vandets østside hæver det 

 mægtige 1000 — 1400 m. hoie fjeldkompleks Vigelfjeldet sig, 

 hvorfra mange smaabæ'kker forsyner vandet med snevand langt 

 ut over sommeren. Sjoens nærmeste omgivelser er forovrig be- 

 vokset med birk- og fnrnskog. Nedslagsdistriklet og vandtillø- 

 pet maa siges at være relativt ikke særdeles betydeligt, selv naar 

 man tar i betragtning, at vandet til visse tider ogsaa faar tilløp 

 fra Fæmundsjøen gjennem den fra denne indsjø for tømmer- 

 driftens skyld gravede kanal, som giver tommeret fra Fæmnnd- 

 sjøens omgivelser anledning til at fløtes gjennem Dalselven over 

 i Glommen. 



Feragen er for største delen temmelig grund. Den største 

 fundne dybde er 46 m. Islægningen pleier som regel at foregaa 

 mellem slutningen av november og midten av december, isløs- 

 ningen mellem slutningen av mai og første halvdel av juni. 



