50 HARTVIG HlITFliLDT KAAS. [1912 



de :'> var henholdsvis 38, 44 og 4S cm. hinge; i juni samme aar 

 var gjenlangel en endnu sløire fisk, som var iki\e minche end 

 »)2 cm. hmg og av en vegt av ca. 2,5 kg. Delle er jo en enorml 

 huilig veksl selv i et lidHgere fisketoml vand. 



Hvad roieslammernes veksl angaar i de lo vande Tulsingen og 

 Aursundsjoen, hvorfra jeg iiar mollal skjivlprøver. saa vil man 

 paa den grafiske IVemslilling Sig. 47; se, al de j)aa del alier 

 nærmeste falder sammen; Aursundsjøens røie vokser kun uhe 

 tydelig hurtigere end Tufsingens stamme. Hvorvidt dette er en 

 normal veksthastighet i vore vande, tor jeg ikke med fuld sikkerhet 

 ultale mig om, ti hittil har jeg hlot undersokl s norske stam- 

 mer av ferskvandsrøie. De 7 av disse har dog en veksthastig- 

 het som er saa ens, at kurverne ved en grafisk fremstilling 

 løper næsten helt sammen. Dette maa vel nærmest opfattes som 

 et uttryk for, at disse 7 roiestammers vekstforlop har en for 

 norske vande normal veksthastighet. Dette synes ogsaa at stemme 

 vel med, at Stensaas angiver haade Tufsingens og Aursundsjø- 

 ens røistammer at være middels fete. 



Av de o sikstammer, hvis vekstforholde jeg har undersok t, 

 repræsenterer Roragens en langsomtvoksende og i overensstem 

 melse hermed av utseende smal og skrantet form som av Stensaas 

 ogsaa karakteriseres som meget mager . 



Meget hurtigere voksende er Xordresjøens sik, som jeg efter 

 mine undersøkeiser av en flerhet av sikstammer maa regne for 

 at have en middels-hurtig vekst. Den falder i saa henseende 

 næsten helt sammen med Mjøssikens vekst. Stensaas regner 

 den ogsaa for at være av middels kvalitet. Xordsjøen ligger i 

 Tolgen herred i Hedemarkens amt og er et grundt fiskerikt vand, 

 hvor der fiskes ca. 5 tønder sik om aaret foruten forskjellig 

 anden fisk. Fiskens almindelige vegt er paa ca. 300 gr., men 

 den faas undertiden paa op til 3 — 4 kg. 



En ganske overordentlig hurtig vekst kan Haugatjernets sik 

 opvise, en veksthastighet, som i betragtelig grad over.stiger alle 

 andre sikstammer, jeg har undersøkt. Ved 6 aars alderen er 

 den saaledes ikke mindre end 47 cm., næsten dobbelt saa lang 

 som Røragens sik i samme alder. Den besidder ogsaa en tilsva- 

 rende meget vakker bred form og er meget fet efter Stensaas' 

 opgivende. 



Parasiter hos fiskene. 



Henneyuija Zschokkei Gurley er en sporozo fig. 49', som 

 angriper forskjellige sikarter. Den lever i bindevævet i fiskens 

 muskler, hyppigst i ryg- og halemusklerne, hvor den fremkalder 

 1 — 3 cm. lange ægformige cystedannelser: se fig. 50, som viser 

 et tversnit av en sik, paa hvis høire side sees 3 cyster indvendig 



