No. 1] 



TRÆK AV FISKERIETS UTVIKLING I NORGE. 



La Madelaine findes hoder av urokse og hest samt omridset av et 

 menneske tilligemed en langstrakt fisk, som ligner en aal. Man 

 har ogsaa fundet tegninger av sæl og ren, moskusokse og mammut. 



Paa bopladserne er ligeledes paavist ben av forskjellige fiske, 

 saasom ørret og laks (sandsynligvis Salmo salar, Lin.) samt flere 

 arter av karpefamiljen (Abramis brama, A. blicca, Leuciscus idus, 

 L. cephalus). Fisketegningen paa fig. 1 kan rimeligvis ogsaa hen- 

 føres til en art av sidstnævnte familie. 



Hvorledes har disse mennesker fanget sin fisk? Til besvarelse 

 av dette spørsmaal foreligger ikke mange arkeologiske data. Der 

 er ikke fundet en eneste angel eller fiskekrok, endsige rester av 

 garn. Men pile- og harpunspidser fra denne tid mangler ikke, og 

 likesom der nu eksisterer naturfolk, som skyter fisken med pil 

 eller lystrer den med harpun, maa man anta, at lignende frem- 

 gangsmaater har været anvendt av de paleolitiske stenaldersmennesker. 



Om de paa fig. 3 

 fremstillede harpunspid- 

 ser kan man saaledes 

 formode, at de ialfald 

 delvis har været benyttet 

 til fiskefangst. I flere 

 av de franske huler fra 

 den paleolitiske tid har 

 man endvidere fundet 

 etslags bennaale, som 

 aabenbart har været 

 benyttet til fangst av 

 fugl og fisk. 



Fig. 3. 



Harpunspidser av rensdyrhorn fra franske 

 paleolitiske bopladser, 1/4- 



Lignende bennaale, tilspidset i begge ender og tildels med en 

 omgaaende midtfure til fæste for et snøre benyttedes endnu i 1877 

 av eskimoer paa Alaska til fuglefangst. Og man har endog i 

 nutiden eksempler paa at saadanne naale benyttes til at fiske med. 

 1 Skotland fæster man et snøre til midten av en metalnaal, som 

 ægnes med en regnorm og benyttes til aalefiske. Lignende an- 



