No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UT VIKLING I NORGE. 59 



Forhistorisk fiskeri i Norge. 



I en overordentlig velskreven og indholdsrig artikel ^) gjør pro- 

 fessor Oscar Montelius paa bare 7 oktavsider rede for hoved- 

 trækkene i den skandinaviske halvøs kulturutvikling siden sten- 

 alderen. Den fremragende forfatter hævder sin tidligere fremførte 

 opfatning, at der er ingen grund til at anta en ny indvandring ved 

 den 3'ngre stenalders begyndelse, og da den yngre stenalder slutter 

 i begyndelsen av det 2. aartusen før KRISTUS og maa ha varet 

 i mindst 2 aartusener, følger herav, at Norden har havt en ger- 

 mansk befolkning i mindst 6000 aar. Professoren tilføier, at dette 

 resultat gjelder saavel Norge som Sverige. 



Ved samfærsel med sydligere lande kom Norden under ind- 

 virkning av de nye kulturfremskridt. Guld og kobber blev saa- 

 ledes kjendt mer end 2000 aar før vor tidsregnings begyndelse, 

 og bruken av bronce var almindelig i Norden i den første halvdel 

 av det 2. aartusen f. Kr. Ved midten af det sidste aartusen f. 

 Kr. var jernet almindelig benyttet paa halvøen, og paa denne tid 

 gjorde de nordiske folk ogsaa bekjendtskap med sølv og glas. 

 I de første aarhundreder efter Kristi fødsel bragte en livlig berø- 

 ring med den romerske kultur mange nye impulser. Saaledes 

 begyndte nordboerne kort efter vor tidsregnings begyndelse efter 

 romerske forbilleder at utføre vakre guldarbeider i filegran. Og 

 fra romerne fik vi ukedagenes navne og bokstavskriften. Et par 

 hundrede aar efter Kr. fandt en begavet germaner paa at gi de 

 latinske bokstaver en saadan form, at de med lethed kunde skjæres 

 i træ. Derved fremkom runerne, vor ældste bokstavskrift. 



1) Samtiden, 1901, p. 6—13. 



