No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UTVIKLING I NORGE. 67 



Teksdalskniven har været benyttet under tilberedelsen av fisk, og 

 følgelig kan kaldes en fiskekniv fra den arktiske stenalder. Til 

 sammenligning hitsættes efter Rau billedet av en fiskekniv, benyttet 

 av eskimoer paa Alaska. Ved hjelp av et baand av hvalben, som 

 gaar gjennem et hul i knivens over- 

 kant, fastholdes den til et halvmaane- 

 formet træskaft (fig. 24). 



Figurerne paa Teksdalskniven er 

 av betydelig interesse, fordi de min- 

 der om den paleolitiske dyrefremstil- r- oi tr- i i ■ f 4i i 



^ -^ Fig. 24. Fiskekniv av sten, Alaska, 



ling i Frankrig (se fig. 1 og 2). 19. aarh., Ve- 



I denne forbindelse vil jeg ogsaa 

 ta med en fisketegning, som forekommer paa en fjeldvæg ved 

 Glomen i Nordland^). Den fisk, som her er fremstillet, mener man 

 er kveite (Hippoglossus hippoglossus, LiN.). Sammen med den 

 staar omrids av ren, elg og bjørn. Disse nordlandske hellerist- 

 ninger kan ikke sættes til et senere kulturstadium end bronce- 

 alderen, men det tør være muligt, de er ældre og saaledes i virkelig- 

 heden tilhører stenalderen, I ethvert fald er det det ældste minde 

 om kveitefiske i Nordland. Og om figurerne paa Teksdalskniven 

 kan sikkerlig sis, at de hører 

 til de ældste billedfremstillinger 

 paa den skandinaviske halvø 

 og utvilsomt er de første kjendte 

 fiskelegninger paa norsk grund. 



Hvorvidt det folk, som Fig- 25. Helleristning av fisk fra Glomen, 

 har efterladt skifersakerne paa 



stenaldersbopladser var finner (lapper) eller de nuværende nord- 

 mænds forfædre er ikke bragt helt paa det rene. I sin behandling 

 av den arktiske stenalders „Spidser og knive" sir K. Rygh^) bl. a. : 

 „Det synes mig fra etnografisk synspunkt intet at være til hinder 

 for at anta, at bopladserne i Bjørnør og Fiatanger kan være lev- 

 ninger fra lapper, og at det samme kan gjelde avfaldsdyngen ved 



^) Se A, HELLAND, Helleristninger ved Glomen i Mele Herred i nordre Helge- 

 land. VSS. 1900, nr. 8. 

 2) VSS. 1902, nr. 3, p. 62. 



