68 O- NORDGAARD. [1908 



Stenkjær". Denne antagelse nærmer sig til vished for fundene fra 

 Kjelmesø '), Mortensnes og nordsiden av Varangerfjorden. Paa 

 sidstnævnte sted fandtes nemlig grave, og de saaledes erholdte 

 kranier er undersøkt bl. a. av C. F. LARSEN, som skriver, at av 

 14 undersøkte kranier kunde „8 med nogenlunde sikkerhed antas 

 at være lapkranier, medens 6 er mere usikre, kanske blandings- 

 former, kanske varianter".^) Det blir saaledes overveiende sand- 

 synligt, at Varangergravene og Kjelmesøbopladsen er minder efter 

 finnerne (lapperne), og endskjønt jeg ikke kan ha nogen begrundet 

 mening om den arkeologiske overensstemmelse mellem Varanger- 

 fundene og oldsakerne fra bopladsene paa Stenkjær, i Bjørnør, 

 Fiatanger, etc, synes det ialfald være sikkert, at samtlige efter- 

 ladenskaper bærer bud om et jæger- og fiskerfolk. Der er vistnok 

 endnu ikke ved Varangerfjorden fundet nogen av de karakteristiske 

 rullestene med bred omgaaende fure efter længden, hvilke stene 

 synes at være det typiske snøresøkk^) for den arktiske stenalders 

 fiskere, men disse av naturen formede stene er ogsaa ved Varanger- 

 fjorden funden i en anden anvendelse, som man har mange side- 

 stykker til paa sydligere bopladser.*) Paa stenalderbopladsen paa 

 Holeheien (Jæderen) fandtes ifølge GusTAFSON^) „6 ovale eller no- 

 get kantede rullestene av hvit kvartsit, der som de tydelige merker 

 viser har været benyttede som slagstene". Disse slagstene har 

 ogsaa sin interesse i forbindelse med fiskeriet, da de muligens har 

 været benyttet til at knuse agnskjæl. Den simpleste type av disse 

 er en almindelig rullesten uten nogensomhelst indfuring eller ind- 

 boring, men hvor slagmerker vidner om anvendelsen. En anden 

 form er forsynet med en grund indboring paa hver av bredsiderne; 



1) O. RYGH, Sur le groupe arctique de l'åge de la pierre polie en Norvége. 

 Compte rendu du congrés internat, d'anthropologie et d'archeologie pré- 

 historique. Stockholm, 1874, Tome I. p. 180. 



2) Nordlandsbefolkningen. Skr. Vid. Selsk. Kristiania, 1905. Mat. Nat. Kl., 

 nr. 2, s. 32 (note), 



3) Paa mere indelukkede steder som f. eks. Stenkjær, hvor bølgeslaget ikke 

 er effektivt nok til en avslipning av rullestene, kan man heller ikke paa 

 bopladserne i almindelighed vente at finde rullestens snøresøkk. 



■*) Paa Mortensnes er fundet en rullesten med indhugget fure i begge ender. 



hvorved tilkjendegis dens anvendelse som fiskesten (U. O. 8686). 

 5) Ab. 1898, p, 142 samt B. M. A. 1899, nr. 1. 



