No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UT VIKLING I NORGE. 75 



vistnok rundt som en finnegamme. Paa en urne, fundet i Skaane, 

 kan man se nogle faa enkeltheder paa datidens boliger ^). Fædriften 

 har været betydelig i Danmark og det sydlige Sverige. SOPHUS 

 MOLLER^) bemerker, at „baade de enkelte fuldstændig bevarede 

 dragter og de mange rester av uldne klæder, som haves fra bronce- 

 alderen, vidner om et fast og almindeligt faarehold. Men om vildtet 

 mindes man dog ved, at der sedvanlig i de grovere stoffer er ind- 

 blandet endel hjortehaar". Ifølge nysnævnte forfatter (1. c, p. 411) 

 har i Danmark hveten været almindelig dyrket helt siden den yngre 

 stenalder. Med broncealderen kommer byg og hirse, medens rug 

 og havre optræder senere. Et av de ældste vidnesbyrd om aker- 

 bruk i Sverige er en plog, som trækkes av to dyr og styres av 

 en mand, paa en helleristning fra broncealderen i Bohuslen ^). At 

 man i Norge samtidig ialfald i de bedste broncealders bygder hadde 

 lignende ploge synes at være temmelig sikkert. Og at uldtøi har 

 været benyttet ogsaa av vort folk i broncealderen er utvilsomt. I 

 „Vor Oldtid" avbilder saaledes prof. GuST.'\FSON (fig. 153) et stykke 

 fra en mandsgrav ved Jaasund, Haaland, Stavanger amt. 



Broncealderens folk i Norden har saaledes ikke udelukkende 

 været henvist til at leve av jagt og fiskeri, men de sidstnævnte 

 næringsveie har ganske vist ogsaa været av stor betydning. Fiske- 

 krokerne i dette tidsrum har i almindelighed en elegant og hensigts- 

 mæssig form (se fig. 33)*). 



Irsk, 2/3 



1) Et billede av denne urne findes hos W. DREYER, Nordens oldtid, fig. 93. 



2) Vor Oldtid, p. 410. 



3) GUSTAFSON, Norges oldtid, fig. 201, p. 55. 



4) Efter RAU, Prehistoric Fishing, p. 109, fig. 164—167. 



