76 o. NORDGAARD. [1908 



Paa fig, 33 fremstiller a en bronceangel fra Irland. Den øverste 

 del av leggen har en plateformig utvidelse som paa moderne angler. 

 Den danske angel (d) har en løkke til fæste for snøret. En nydelig 

 fiskekrok fra dansk broncealder avbildes ogsaa av Sophus Muller ^). 

 Denne angel er likeledes forsynet med løkke, har en lang spids og 

 en kraftig agnor. Merkelig nok savner man, saavidt jeg vet, ganske 

 og aldeles oplysninger om, hvorledes broncealderens fiskestene saa ut. 



JFig. 34 viser os en angel av broncealders 

 form, f. i en grav med saker fra jernalderens ro- 

 merske periode paa Fagerheim, Sandeherred, Jarls- 

 berg og Larviks amt. Den viser fuld overens- 

 stemmelse med den danske form av broncealders 

 angler. Forøvrigt er der i de nordiske lande hittil 

 yderst sparsomme fund til belysning av bronce- 

 alderens fiskeri. Men at datidens folk med for- 

 Fig. 3^. kjerlighed har drevet sjøen fremgaar derav, at 



Norsk bronceangel, skipsfiguren er et av de almindeligste motiver i 

 o'^n^ih ^^ saakaldte helleristninger. Endvidere er det 

 sandsynligt, at broncealderens nordboer har be- 

 nyttet baate som offergave, hvilket igjen forutsætter, at sjøbruket 

 har spillet en vigtig rolle i broncealderfolkets religiøse forestillinger. 

 Axel Olrik ^) opfatter saaledes det rike broncealderfund av omtrent 

 100 guldbaate fra Nors i Ty ved kysten av Vesterhavet som et 

 gudeoffer. Likesom finnerne (lapperne) i Norge ^) hadde sin storm- 

 gud (Bieka Galles), hvortil ofredes baate,*) blandt andet for at 

 guden skulde beskytte dem, naar de var paa sjøen for at fiske, 

 hadde ifølge Olriks sandsynlige antagelse broncealderfolket en lig- 

 nende guddom. Denne guds forretningsomraade svarede sandsjm- 

 ligvis til vikingtidens Njord, som raadede for vindens gang og paa- 

 kaldtes til lykke paa sjøen, og til Wodan (Oden) hos de gamle 

 germaner. Wodan var nemlig, forinden han for den germanske 



1) Vor Oldtid, fig. 177, p. 315. 



2) Nordisk og lappisk gudsd\'rkelse. Danske studier, II. 1905, p. 42. 



3) Se QVIGSTAD, Kildeskrifter til den lappiske mytologi. VSS. 1903, nr. 1, p. 13. 



4) QVIGSTAD, 1. c, p. 36. 



