No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UT VIKLING I NORGE. 101 



synligt, at typen rækker bakover til nævnte periode. Paa s. 11 

 er omtalt, at man i Tyskland kjendte søkk av brændt ler allerede 

 i pælebygningstiden, og det skulde synes underligt, om de ikke 

 hadde fundet veien til Norge saa sent som i vikingtiden. Naar 

 disse lercylindre er korte og nærmer sig sterkt til kugleformen, kan 

 man komme til at opfatte dem som haandsnellehjul, og jeg er til- 

 bøielig til at tro der gives tilfelde, da det i virkeligheden ikke er 

 let at avgjøre, hvilken av disse to ting, man har for sig. Blandt 

 de søkk av denne type, som jeg har hat anledning til at undersøke 

 i Th. M., har jeg lagt merke til, at de optræder under to forskjel- 

 lige brændingsgrader. Nogle er lysbrændte, har med andre ord 

 den almindelige teglstenfarve, mens andre er næsten sorte. Muli- 

 gens kan dette forhold være til veiledning for søkkenes datering. 

 Den tanke utkastes til prøvelse, om de sortbrændte betegner en 

 ældre fremgangsmaate med brændingen, og de lysbrændte hidrører 

 fra det fremskridt i lerbrænding (til teglsten), som indførtes i vort 

 land omkr. 1250^). At disse cylindre av brændt ler i virkeligheden 

 er garnsøkk er hævet over tvil. De anvendes den dag idag til 

 troldgarn samt tildels paa torskegarn (f. eks. i Lofoten). De mo- 

 derne søkk av denne type er mere tenformede (mere tilspidset mot 

 enderne) end de gamle. Søkk av formen 61 d og f har jeg set 

 paa sildgarn fra Lofoten (1840— 1850). Længde 7 cm., diam. 4 cm., 

 forsynet med fure. 



Paa fig. 36 ses nogle gamle former av kavl, som vistnok 

 kan føres tilbake helt til vikingtiden. Andre former av trækavl ^) 

 ses paa fig. 62. 



Den ældste sikkert daterede teglstensbygning i Tyskland er klosterkirken ,• 

 i Jerichow, som opførtes i aarene 1 147— 1152 (se Ibtnote i Ab. 1869, p. 192). 

 I Danmark indførtes teglstenbrænding under VALDEMAR og ABSALON (se 

 OTTOSEN, Vor historie, I, pag. 201), og i Norge omkr. 1250 (se bemerk- 

 ninger av N. NICOLAYSEN i Ab. 1869, p. 191—192). En forfatter i Ab. 

 1904 (p. 232) mener endog, at teglverket bak Slotsfjeldet i Tønsberg var 

 igang allerede i den første fjerdedel av det 13. aarh. 



Ordet kavl (oldn. kafli) hænger sammen med verbet kafa, dukke eller 

 svømme under vandet, mens dubbel (oldn. dufl) er avledet av dufla, duve 

 op op ned i vandskorpen. (Se HÆGSTAD og TORP, Gamalnorsk ordbok). 

 Paa Norges sydkyst, f. eks. ved Arendal, brukes ordet tlaa (oldn. fld) 

 istedetfor kavl. 



