108 O- NORDGAARD. [1908 



benyttet til at huke flyndre med paa grundt vand. Ganske sikkert 

 er det ialfald, at det redskap, som er avbildet paa fig. 71, har 



været benyttet til at stikke flyndre, 

 I særlig guldflyndre (Pleuronedes 



m platessa). Totallængden av denne 



■ gjenstand er 12 cm., br. 5,4 cm., 



■ grenernes længde 5,4 cm. F. paa 

 J^^^ den tekniske skoles tomt i Trond- 



^9^k hjem (Th. M. 5033). Flyndre- 



H^^Hb jernet (fig. 71) ligner meget det 



^^^^^^BS^^I^^ _ flyndrelod, som anvendtes f. eks. 



H^l^^ ^^^^^^^UåttK^I^ i Lofoten i slutningen av 19. aarh,, 



Fig. 70. Blykugle med jernspirer, 1/2. ^^^ ^^ ^^ ^"'^^^ fiyndreredskaper 



(fig. 69 og 70) er sandsynligvis 

 fra middelalderen. Det ene lod er som nævnt f. paa llevolden. 

 I den tilstødende Ilsvik er der heldige bundforhold til utøvelse av 

 saadant fiskeri, og en gammel skipskaptein har fortalt mig, at i 



Vhans guttedage, i midten av 

 femtiaarene, var det almindelig, 

 der blev piket guldflyndre i lls- 

 viken. Efterhaanden tok det av, 

 men lidt flyndrefiske med pik 

 fandt dog sted til omkr. 1880. 

 Vi skal nu se paa billedet 

 av en gjenstand, som er f. i en 

 gravhaug paa gaarden Vang i 

 Lenvik (T. M. 1331, fundbeskr. 

 p. 56), Det er en pile- eller 

 harpunspids av ben, spidsen og 

 noget av skaftet er avbrukket, 

 nuværende længde 11 cm. Til- Fig. 72. Pilespids 



Fig. 71. Flyndrejern, V"- u • . , • ij av ben, Va- T.M. 



^ ^ ■> ' '" hører vistnok yngre jernalder 



og har muligens været anvendt til lystring av fisk. Med de sær- 

 deles smaa agnorer synes denne benspids imidlertid at skulle være 

 mindre velskikket til saadant øjemed. Derimot fremstiller fig. 73 

 en gjenstand, som utvilsomt har været benyttet til lystring av fisk. 



