No. 4] TILLÆG 2. UDDRAG AF GUNNERUS' BREVVEKSLING. 25 



Omsetning, paa det at Missions-Cassen altiid kand være for saadan 

 Summa tilstrækkelig betrygget og have noget vidst at tilhefte sig. 

 At saaledes er i Vores nærværelse passeret tilstaae Vi herved 

 med Vores Hænders Underskrift, ligesom og Velbemeldte Hr. Biskop 

 sin herudinden givne Forsikring egenhændig underskriver. 

 Kiøbenhavn d. 29. Novembr. 1770. 



A. Falck. I. Hee. Friis. 



in fidem C. J. Ursin. 



1009. Kopibog nr. 4 pag. 559. 

 1770 17. Dec. til Provst Falster. 



Deres Skrivelse af 22. Septbr. har jeg bekommet tilligemed 

 hos fulgte Extract af Ibestads Kirkestol og tacker jeg for samme, 

 saa vel som anden Efterretning, De i Deres Skrivelse melder om. 

 Biskop Friis er for nærværende Tid i Kjøbenhavn, men jeg haa- 

 ber. at det vil blive ham ugjørligt at drive Inqvisitionen og Com- 

 missionen tilbage. Imidlertid vil jeg nedsende til Colleg. afskrift af 

 den i Senjen holdte og fra Sorenskriveren indsendte Besigtigelse, 

 paa det at samme deraf kan erfare hans Calumnier. — — — 



1010. Kopibog nr. 4 pag. 985. 



1771 d. 12. Januar til Cancellie-Raad Ursin om besigtelse i Senjen. 

 Besigtelses Forretningen i Senjen, som jeg i seeneste Skrivelse 

 har lovet at nedsende til Det h. Collegium, har jeg herved den 

 Ære at tilstille D. V. en af mig verificeret Gjenpart af, saasom Hr. 

 Stiftsbefalingsmanden og jeg ere allernaadigst beordrede at sende 

 det eene exemplar af alle indløbende originale besigtelses Forret- 

 ninger i Hs. Al. s Cancellie og at henlegge det andet i Stiftskisten. 

 Det h. Collegium vil heraf see bekræftet, hvad jeg tilforn blant 

 andet om Senjen har indberettet saavel hvad Provstens og Præ- 

 sternes forige, som biskop Friises ny slette oekonomie efter det ud- 

 komne H. Kgl. Rescr. af 2b febr. 1767 angaar, saa at jeg haaber, 

 det nu vil være aabenbart, at hånd ved usandfærdige Forestillinger 

 og Calumnier har foranlediget og udvirket høistbemelte Rescript, 

 som er mig og hele Senjens Præsteskab saa høist præjudicerlig, 

 og det for at kunne ligesaa uredelig og egennyttig behandle dette 



