40 I- HAGl-N-, [1908 



NB. Aurland, ved den nedre ende av Vasbj^gdvatnet 50 

 m.: Kaalaas. 



K. Øjer, „in rupibus supra Stav": Sommerfelt, Tretten $: 

 Ryan; Ringebu: Holmgren; Nordre Fron, Vik $: Berggren; 

 Tårud: Ryan; ovenfor Prestegården $: Kaalaas. 



8T. Mal vik, Gjevingåsen: H. 



NT. Nedre S tj ør dal en, Gjevingåsen $, Koksåsen 100— 

 150 m. $: Bryhn. 



var. rotundifolia (Hartm.) Mol. 



Sm. Onsø, Ålebergene sammen med hovedarten: Ryan. 



Neckera complanata (L.) Hub. 



Oprindelig av Linné hen tørt til liypnum, blev denne art længe 

 betragtet som en Leskea, indtil den av Hiibener i 1833 forentes 

 med Neckera. I Norge er den utvilsomt samlet allerede av Hans 

 Strøm, som på et par steder i sine skrifter omtaler den på en 

 sådan mate, at enhver forveksling synes utelukket. 



Den vokser såvel på klipper som på trær. Medens samstem- 

 mende meddelelser fra Mellem- og Sydeuropa går ut på, at den 

 der er almindeligere på det sidstnævnte underlag, om den end 

 heller ikke er sjelden på klipper og murer, er forholdet i Norge et 

 andet, idet den her (efter de foreliggende oplysninger) kun i am- 

 terne ved Kristianiafjorden vokser på rotter og stammer av løv- 

 trær; en av de træarter, den holder sig til, er efter en norsk sig- 

 natur lind; fra utlandet nævnes specielt bøk. Dens væsentligste 

 forekomst er imidlertid hos os på klippei-, og den er litet kræsen 

 med hensyn til bergartens beskaffenhet ; i Smålenene er den såle- 

 des hyppig på gnejs og måske endnu mere på porfj'r; fra Kristi- 

 aniaegnen opgis den som forekommende på kalksten, lerskifer, 

 urfjeld og eruptiver. Nordenfjelds viser den imidlertid en avgjort 

 forkjærlighet for de let smuldrende bergarter, lerskifer, gli.nmerskifer, 

 kalkberg, og synes i disse landsdele overhodet ikke at være be- 

 merket på hårdere berg. Med hens3ai til voksestedets belj^sning 

 og fugtighet er den ikke særlig nøjeregnende og varierer som følge 

 herav inden visse, om end ikke netop meget vide grænser; på 

 tørrere, stærkere belyste steder optræder den som formå secunda 

 Gravet, sammentrængt, gulagtig — gulbrun, glinsende, • med ned- 

 bøjete blad og grenspidser, (en parallelform til N. crispa var. 



