jVo. 9] NORGES LESKEACE.E. 109 



sætning vokser den såvel på klipper som på stener, helst på ste- 

 der, hvor belysningen ikke er for stærk; dog har eksemplar fra 

 Nordland tildels utseende av at være vokset i fuldt sollys. Uagtet 

 den i Sydtyskland er utbredd til op imot 3000 m., stiger den hos 

 os ikke op til nogen større højde; dens højest liggende kjendte 

 voksested er i Salten, 400 m. over havet. 



Et stort antal av de norske eksemplar har hunblomster, hvor- 

 imot hanplanter er en stor sjeldenhet. Blomstringen synes at finde 

 sted senhøstes; jeg har kun set blomstrende eksemplar fra Kristi- 

 aniatrakten, indsamlet i sidste halvdel av oktober 1880 og 1892. 



Fruglen, som utenfor Norge kun er fundet på nogen få steder 

 i Alperne og deres utløpere, er hos os ikke samlet mer end en 

 eneste gang ; ifølge angivelser fra utlandet modnes den i. juni — 

 august. 



Voksesteder : 



A. Nitedalen, ved elven fra ørfiskvatnet : Kaalaas ; Åker, 

 Tømter : A. Bly tt ; Ekeberg : S. Møller ; Hovedøen $ : Kiær ; Bygdø 

 $: Kaalaas; Bærum, Fornebu: Wulfsberg; Løkeberg, ved Enger- 

 vatnet, Sandviken $: Kiær; under Garløshøjden : Kaalaas; under 

 Kolsås på kalk $: A. Blytt; Asker, Nesøen $: Lindberg; Vøjen, 

 Leangen $ : Kaalaas ; Blakstad $ : Conradi. 



Bu. Li er, ^ Sætrang $: Conradi; Ringer ike (/: A. Blytt; 

 Nor der hov, Åsa, Sjørvold $: Bryhn 



Br. Porsgrund $: Cleve; Gjerpen, nær kirken, ved 

 Børsesjøen fr. : Bryhn; Kvitesejd, nær Vråliosen $ : Kaalaas. 



SB. G ran vin, Aodnagavlen : Havås. 



No. Vefsen, Mosjøen $: Kaalaas; Dønnes, Løkta $; 

 Nesne $; Mo, mellem Almlien og Dunderland: A. Blytt; Salt- 

 dalen: Sommerfelt; Vik: H.; Fauske, ved Nedrevatnet 300 m. 

 $, Indre Fauskeås 400 m., Øjnes: H.; Løgaflen: Conradi; Sør- 

 folden, Djupvik fra havet op til 300 m. $: H. ; Dverberg: 

 Kaalaas. 



Pendant longtemps il a été universellement admis que l'espéce 

 la plus proche de P. catenulata était L. tedoriim. Mais on n'a 

 pas besoin d etudier longtemps ces plantes pour se convaincre que 

 F. catenulata est bien différent des Leskeella, d'abord par le tissu 

 des feuilles, car celui-ci est compose, chez F. catenulata, de cel- 

 lules å lumen petit et arrondi, si fortement épaissies que le dia- 

 metre du lumen correspond å peu pres å l'épaisseur des parois, 



