No. 10] HELLERISTNINGER I DET NORDENFJ. NORGE. 5 



Helgeland. En brugsgjenstand kan tænkes ved handel at være 

 indført til et folk, som ikke hørte til samme stamme og ikke var 

 broncebrugende. Men en helleristning kan ligesoni broncealders 

 grave tages som sikkert bevis for, at broncealdersfolk har boet 

 paa stedet. 



Mine beskrivelser af ristningerne er ikke saa fuldstændige og 

 i alle henseender udtømmende, som jeg kunde have ønsket. Til 

 at opnaa det krævedes der mere arbeide og tid, end jeg har kunnet 

 afse hertil ved siden af de øvrige gjøremaal paa mine reiser. 

 Enhver, som har beskjæftiget sig lidt med saadanne undersøgelser, 

 vil vide, hvormeget tid der ofte kræves til den fuldstændige afdæk- 

 ning og rensning af bergheller med ristninger, som for en stor del 

 er skjult af fastgroet mose, ofte ogsaa dækket med torv og under- 

 tiden med buske, og hvorledes det ved meget veirslidte og utydelige 

 ristninger kan være nødvendigt at undersøge dem oftere ved for- 

 sk] ellig belysning og under vekslende veirforhold for at faa den 

 sikrest mulige opfatning af trækkene. Men dertil kræves, at man 

 kan anvende god tid paa det enkelte sted. Jeg antager imidlertid, 

 at de beskrivelser, jeg her har givet, delvis støttet ved afbildninger, 

 er tilstrækkelige for det hovedøiemed, jeg her har havt, at give 

 en orienterende oversigt over de hidtil kjendte fortidslevninger af 

 denne klasse i det nordenfjeldske. — Med hensjm til afbildnin- 

 gerne er den fuldkomneste fremgangsmaade til at faa paalidelige 

 gjengivelser af trækkene uden tvivl at tage papiraftryk (med „rune- 

 papir"). Det lader sig imidlertid ikke udføre tilfredsstillende hverken 

 under regnveir eller meget sterk vind. Jeg har derfor kun undta- 

 gelsesvis kunnet tage saadanne aftryk, men har i regelen maattet 

 nøie mig med kalkeringer paa kalkerlæred. Fotografier er vistnok 

 hensigtsmæssige til at give oversigt over en større ristningsflade. 

 Men da disse ogsaa maa have forudgaaende opkridtning til grundlag 

 ligesaa vel som kalkeringen, foretrækker jeg den sidste, fordi den 

 giver bedre anledning til under arbeidet at kontrollere opkridtnin- 

 gernes korrekthed. De illustrationer, som ledsager denne afhand- 

 ling, er paa nogle undtagelser nær gjengivelser af tegninger efter 

 kalkeringerne. Der er ved dem ikke lagt an paa nøiagtigt at gjen- 

 give furernes bredde. 



