26 K. RYGH. [1908 



afdækning. Noget samlet billede af dem vil det ikke være gjørligt 

 at faa paa grund af terrainets ujevnhed og bergfladernes store ud- 

 strækning. Af samme grund er det ogsaa vanskeligt at give en 

 fyldestgjørende orienterende oversigt over grupperne uden \'ed at 

 optage et kart over feltet. 



Der kan altsaa paa\ises 1 1 steder i Skat\'al sogn, h\'or helle- 

 ristninger har været be\'arede indtil nutiden. Nærmere bestemt 

 findes de kjendte grupper af helleristninger paa en del af sognet 

 med en udstrækning af 3V2 km. i begge retninger mellem Arnstad 

 og Bremsetpladsen i øst-vest og mellem Opauran og Rykkes- 

 aunet i syd-nord. Det er kun et par strøg i Smaalenene, som 

 kan maale sig med dette i talrig forekomst af dette slags forn- 

 levninger, og navnlig er nr. 10 paa Opauran et af de rigeste felter 



i landet. Ogsaa fund 

 af oldsager tyder paa, 

 at denne bygd har 

 været \-el befolket i 

 broncealderen. Fra 

 Rykke har man 2 grav- 

 fund fra denne tid, og 

 af markfund kjendes 

 en spydspids af bronce fra Fiskvik og broncecelter fra Auran og 

 fra Skatval gaard. Det bor tilføies, at naar antallet af de lastnin- 

 ger i bygden, som jeg her har kunnet give meddelelse om, er saa 

 stort, kommer det for endel af, at jeg har havt en meget god 

 hjælp ved eftersporingen af dem i en interesseret mand, gaard- 

 bruger Oliver Alstad. 



17. Steine, Frosta pgd. og hd. Ristningen findes et godt 

 stykke øst for gaardens huse \'ed en sti, som gaar fra Steine til 

 Ulvik, ikke langt fra en plads, som kaldes Blokta. Her er et 

 svaberg, hvorpaa figurerne staar, tæ't under en hoi, skogklædt 

 aas. Stien gaar deh'is f)\'er berget, hvilket har bidraget ikke lidet 

 fil, at de nu er saa afslidte. Jeg opdagede dem først i 1876 og 

 har beskrevet dem i V'idsk. S. Skr. 1878 s. 109. Jeg nævner 

 hei- mindst 4 skib.sfigurer, hvoraf kun 2 \'ar tvdelige. Den ene af 



Fig. 1,3. Rykkesaunet, Skatval 



