No. 13] RUNERNE PAA ET NYFUNDET BRYNE. 13 



Hvis denne opfatning er rigtig, bør vi vel ved hornet, som 

 skal \'æde brynet, helst tænke paa et til en gud viet bæger, en 

 guds minni. Overgydningen af brynet har vel fundet sted for at 

 lægge i dette en magisk kraft, som igjen har kommet de redska- 

 ber tilgode, hvis egg — kanske nærmest kun for et syns skyld — 

 blev hvæsset dermed. Hvis runebrynet har været brugt til vaaben, 

 kunde det være tiltalende ved „horn" at tænke paa Odinsbægeret,^) 

 som man ifølge Snorre (Heimskr. Hak. s. kap. 16) drak til sicjrs 

 ok rikis konungi sinum, vel fortrinsvis ved det saakaldte sigrhlét 

 ved sommerens begyndelse (Yngl. s. kap. 8). 



Mulig har Strøm-brynet faaet sin indvielse og er blevet be- 

 skrevet med runer i krigsgudens (Odins eller en ældre krigsguds?) 

 hov. Det er nemlig kanske ikke tilfældigt, at der, som allerede 

 s. 4 nævnt, i nærheden af Strøm findes to gamle gaardnavne 

 (Hofstad og Helgebostad), hvoraf vi tør slutte, at der i Strømfjorden 

 paa Hitteren har været et sæde for hedensk gudsdyrkelse. Hof- 

 stad synes at betyde „tempelsted", og her har da hovet staaet. 

 Helgebostad, hvis sidste sammensætningsled er holstadr, henviser 

 derimod til menneskelig bosættelse paa et sted, som tidligere har 

 været helligt, fordi det har ligget under et hov. Nærmeste Stor- 

 gaard ved Hofstad er Strøm (afstanden mellem disse to gaarde er 

 4 km.), og her kan hovguden tænkes at have boet.^) Det kan 

 være hans grav, som indeholdt det viede, med runer beskrevne bryne. 



At Strøm-brynets rituelle anvendelse har hensyn til vaaben og 

 kamp, synes ogsaa at fremgaa af indskriften paa den anden smal- 

 side (B), til hvis tydning jeg nu skal søge at give nogle bidrag. 



') I mythen om, hvorledes Odin satte sig i besiddelse af „Suttungs mjød", 

 spiller et bryne en vigtig rolle. Denne mythe kan dog, saavidt jeg ser, 

 ikke tjene til at belyse Strøm-indskriften A. 



"-) Om Strøm siger Kraft, Beskrivelse over Kongeriget Norge V (1832) s. 720: 

 „Strem, '2\!^ Spd., i fire Brug, en af Præstegjeldets største Gaarde, med god 

 Skov og Saugbrug, men ubeqvem til Fiskerie, da den ligger i Bunden af 

 en dyb Fjord". Ligesaa stor skyld havde i begyndelsen af forrige aar- 

 hundred Helgebostad („2 Spd., i fem Brug, en Gaard med god Jord og for- 

 deelagtig Beliggenhed for Fiskerie" Kraft). Nu har Strøm næsten 3 gange 

 saa stor skyld som Helgebostad. 



