31 



frän stamarteriie möjligen kiiiule Viua alt liär- 

 leda. Till stöd för hvad som med afseende härpå 

 skall yttras, bör tillses hvilka de växter äro, som 

 Galapagos-öarne hafva gemensamma med andra 

 länder, och hvarifran de möjligen hitkommit. 



b. Med andra länder gemensamma växter. 



1 den förtjenstfuUa framställning af Gala- 

 pagos-öarnes vegetation, som D:r J. D. Hooker 

 lemnat i XX vol. af Transactions of tlie Linnean 

 Society p. 235 — 262, delar han densamma i tvenne 

 något skiljda typer, en vestindisk och centro- 

 amerikansk, samt en mexikansk och tempereradt 

 amerikansk hi\(\e i den norra och södra konti- 

 nenten. Diiw första af dessa typer skalle inne- 

 fatta alla de med andra länder gemensamma eller 

 till sin härkomst mera tvifvelaktiga växterna, och 

 således antyda, att Galapagos-öarne fått en del af 

 sin vegetation från Vestindien och Panamanäset: 

 (len andra deremot skulle utgöra de för arkipe- 

 lagen mera uteslutande egendomliga, hvilka så- 

 ledes skulle anses beslägtade med växter, som 

 förekomma i Kalifornien, Mexiko och de sydliga 

 Förenta Staterna samt Columbias högslätter och 

 (^hili, med ett ord i bergländer vester om Andes- 

 kedjan eller på dess utj)lattningar. 



Huruvida de för ögruppen egendomliga väx- 

 tei"na verkligen på detta sätt med bestämdhet 

 låta hiinfora sig till en tempereradt hög-ameri- 

 kansk typ skall jag i det följande närmare söka 

 utveckla. Att emedlertid de här förekommande, 

 med andra hinder gemensamma viixterna väl öf- 

 vervägando, men dock ej så alldeles uteslutande, 

 luira till i\ii\\ vestindiska eller centro-amerikan- 

 ska typen skall jag fullsUindigare söka ådalägga 



