Pinus austriaca Höss. 



Hos slägtet Pinus är strängslidan (Fig. 1, m) särdeles väl utvecklad. 

 Den liestar af öfver hvarandra radade celler, hvilkas tangentiala diameter är 

 ungefär dubbelt större än den radiala. Längden är vanligen fyra gånger störreän den 

 tangentiala diametern. I längdväggarne mot den klorofyllförande grundväfnaden 

 -inni mot angränsande strängslidceUer finnas talrika enkla porer, som äro elliptiska 

 och tvärsträckta; mot de innanför strängslidan bland transfusionscellerna strödda 

 protoplasmarika cellerna, som senare skola omtalas, finnas talrika, enkla tvåsidigt 

 utvecklade porer; men mot de egentliga transfusionscellerna saknas i allmänhet 

 porer. Dock har jag iakttagit mycket små enkla porer mellan strängslidan 

 och transfusionscellerna ofvanför vedpartiet. Bottnarne sakna också porer och 

 hafva ofta ett strimmigt utseende, synbarligen af vid membranen fästa proto- 

 plasmastrimmor. De radiala längdväggarne och bottnarne äro temligen starkt 

 men de öfriga väggarne svagt förvedade. Innanför strängslidan iakttager 

 man tvänne kärlknippen, omgifna af en särdeles mäktig, storcellig väfnad, 

 transfusionsväfnaden (Fig. I, h, g, n, o). Vid tvärsnitt i barrets nedre del 

 finner nian kärlknippena åtskilda af ungefär 5 rader celler, som hafva en viss 

 likhet med den omgifvande väfnaden; men ofvanför barrets midt blifva dessa 

 cellrader allt färre, till dess de omkring 15 mm Iran barrets spets alldeles 

 for-vinna och derigenom de bada kärlknippena sammansmälta till ett. 



Vi vilja närmare granska de element, som befinna sig innanför sträng- 

 alidan Veddelen inom kärlknippet är sammansatt af spiraltrakeider med dels glesare 

 del- tätare aflagringar saml af ringportrakeider. De först nämnda spiraltrakeiderna 

 bilda protoxylemgruppema, 80m till ett antal al' i eller •") finnas i hvartdera 

 kärlknippet och på tvärsnittel skilja sig frän öfriga trakeider genom sin liten- 

 het, hvarjenitc äfven deras membraner stundom resorberas, sa att smärre inter- 

 cellulargångar uppstå. De med tätare Bpiralaflagringar försedda trakeiderna 



